20 M. FOSLIE. OM DE TIL DIGITATÆ HØRENDE LAMINABIER. 



culo vel subcompresso. iriterdum basi subconstricto, 

 plemmque sursum complanato; oanalibus muciferis in 

 stipite nullis: lamina multifida; colore olivaoeo. 



Syn.: La>iiinaria psendo-digitata La mon r. mscr. in herb. (sec. 



Le Jol. 1. a). 

 Laminaria leptopoda Bon nem. niser, in herb. (sec. Le 



Jol. 1. c). — De la PyL Observ. p. 182. 

 Laminaria digitata Post et Rn pr. 111. Alg. tab. XII. 

 Hafgygia digatata var. cordata et stenophyVa Kiitz. 



Spee. Alg. p. 577. 

 Tangle Clou st. 1. c. 

 Laminaria digitata Edmonst. 1. c. 

 Laminaria digitata var. stenophylla Harv. Plryc. Brit. 



tab. 338. 



Laminaria flexicaulis Le Jol. 1. c. (excl. syn. plur.). 

 Le Jol is har givet L. flexicaulis en saadan begrænsniug, at 

 den paa den ene side indbefatter virkelig distinkte arter, og paa 

 den anden side vil man til denne ikke komte henregne former, som 

 dog maa ansees at tilhøre arten, hvorfor jeg har tilladt mig at 

 give den en anden begrænsning. 



f. geimina Le Jol. 



1. c. p. 59. 



Til denne form henregner jeg en stor del eksemplarer, som 

 paa de fleste steder tindes opkastet i fjæren dels løse, dels fæstede 

 til stipes af L. digitata. Den vokser sandsynligvis paa 2 — 10 favnes 

 dybde. I regelen er stipes tyndest nedentil, trind, men fra midten 

 mer og mindre sammentrykt opad. bøielig. Længden gaar op til 

 henimod 300 cm. Lanima'n har i alniindelighed kileformig basis, 

 og stipes er ofte beklædt med Thamnidium. 



L. digitata var. stenophylla Harv., som Le Jolis synes at 

 henregne til denne form, danner en overgang til f. valida, idet sti- 

 pes er næsten jevntyk. Fra Borgevær i Lofoten har jeg eksem- 

 plarer, som dels svarer til L. stenophylla, dels nærmer sig mere til 

 f. valida, da stipes er tykkest nedentil, opad afsmalnende. men 



