CHRISTIANIA VLDENSK.-SELSK. EOKHANDL. 188 3. No. 9. 



7 



store floder lob ud i havet, ofte meget mægtige og kan være mange 

 meter tykke. Men der er. på steder, hvor tilførselen var ringe, 

 også andre lag. som har en meget ringe tykkelse, ofte kun af 

 nogle centimeter eller endog endnu mindre, og som jeg dog skulde 

 tro skyldes den samme klimatiske vexling. Thi jeg tror. at man 

 kan bevise, at der også må være gået lang tid med til dannelsen 

 af mange af disse tynde lag. 



Af lagenes tykkelse alene kan man ikke slutte sig til længden 

 af den tid. som medgik til at danne dem. Et lag på flere meters 

 niægtighed kan dannes i få år under meget gunstige forhold. 

 Andensteds kan der gå kanske tusind ar hen. før der er dannet 

 såmeget som nogle centimeter. Forsteningerne ændres ofte hurtig 

 opigjennem lidet mægtige lagfølger. og isa fald kan man slutte, at 

 de vexlende lag. selv om de er meget tynde, dog betyder lange 

 tider. 



Det hænder ikke sjelden, når tynde lag af forskjellig beskaf- 

 fenhet! vexellagrer med hinanden, at det ene slags lag indeholder 

 en anden samling af forsteninger end det andet. Dette beror nu 

 ikke derpå, at visse lag er foitrinsvis gunstige tor bevarelsen af 

 visse dyr; thi havets dyrliv ændres (if. 0. Sars) med hundens 

 beskaftenhed. Foisteningerne er ofte rester af dyr, som le vede på 

 stedet. Heraf sees allerede, at lagene ikke dannedes meget hurtig, 

 selv om de er tynde. siden der dog gik så lang tid hen. at dyr- 

 livet paa stedet ændredes med bunden og siden ofte mange slægt- 

 led af dyr fulgte efter hverandre under hvert lags danntlse: thi 

 lagene er som bekjendt ofte fuldproppede med forsteninger. 



Ofte ser man et lag af ubetydelig niægtighed. eiendommeligt 

 ved visse forsteninger. optræde i en formation i fjernt fra hver- 

 andre liggende egne. sa at det ligesom en rød tråd kan tjene til 

 veiledning for geologen. Heraf sees, at det tynde lag skyldte sin 

 tilblivelse ikke til stedlige forhold, men til årsager, som virkede 

 samtidig over store strekninger. 



Det, hænder endog, at lag med aldeles forskjellige dyr, der til- 

 hører forskjellige af de sakaldte geologiske tidsafsnit. vexellagrer 

 med hinanden. Således vexellagrer i de sydøstlige alper på grænd- 



