It) 



A. BL YTT. OM VEXELLAGB1NGV. 



menuin. L. Caprifolium o. t Det vikle visselig være særdeles øn- 

 skeligt. om man i et drivhus, hvor man hele vinteren kunde holde 

 luften fugtig og mild. vikle anstille forseg med de mulige ændrin- 

 ger. som vore indenlandsplanter kunde undergå. 



Jeg tror således, at hine to perioder bidrager til. at nye arter 

 dannes. Og da den tilfældige vandring til fjerne steder herer til 

 undtagelserne. tror jeg også. at de nævnte perioder er en af de 

 vigtigste grunde til ændring af formerne. Men disse ændringer 

 kræver tid. Under hvert omslag vil kun enkelte arter på sine 

 steder komme i nyt selskab og ændres. Siden istiden har der 

 blandt de til Skandinavien indvandrede arter neppe dannet sig 

 andet end nye afarter. Men disse indvandrere har. siden de kom 

 til os. alene oplevet en eller uogle få vexlende tørre og regnfulde 

 tider, og vi kan derfor hellerikke vente allerede nu at spore megen 

 forandring. Men hvis man giver tid. vil selv med langsom 

 vandring under mange pa hverandre folgeude vexlende 

 tørre og rejinfulde tider dog hele grupper a f arter æn- 

 dres. en art nu. en anden da. indtil alle er omprægede. og der- 

 som vi går tilbage. f. ex. til mioeæntiden. rinder vi vistnok nu- 

 levende slægter. men arterne er for størstedelen andre, skjønt 

 visselig vandringen i det store tåget hele tiden har været langsom 

 og er foregået af hele grupper, hvis arter har vandret med mas- 

 ser af enkeltvæsener fra sted til sted. 



Hvad der her er sagt om landets plantevæxt. gjælder vistnok 

 om alt plante- og dyrliv. Også havets former er underkastet 

 lignende perioder og deraf følgende vandringer og ændringer. 



En bekræftelse herpå ser jeg deri. at. som G. 0. Sars fortæl- 

 ler. havets dyrverden i regelen er rigest pa former og formerne 

 mest foranderlige på grundere vand og nær land. I de store hav- 

 dyb træffes en fattigere dyrverden med mere faste former, hvoraf 

 flere tilhører ældgamle typer. Yed de senere års undersøgelser af 

 de store havdyb har man fundet former, der tilhører grupper, som 

 man troede forlængst var uddøde. Og lignende former fra æklre 

 tider har man (if. Suess) også fundet i gamle dybvandsdannelser. 

 som er bleven løftede og foldede i alperne. Grunden til hine eien- 



