CHRISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 1 8 8 3. No. 9. 23 



omtr. 1,650,000 ar og på en vis også efter eii tid af 1.300,000 år. 

 Der synes altså at være perioder af meget lang varighed. Det 

 er derfor mnligt, at en geologisk lagrække kan passe til kurven 

 på nere steder. Men de nævnte eocærié og oligocæne lag passer 

 ikke til nogen anden del af den beregnede kurve og kan vanskelig 

 ligge hengere tilbage i tiden, hvis man ter dømme efter de fra 

 den senere del af tertiærtiden og fra kvartærtiden kjendte lag- 

 rækker. I ethvert fald må det betragtes som et udbytte af vort 

 forseg, at dette geologiske snit lader sig indpasse i kurven under 

 de nævnte forudsætninger ; thi man opfordres derved til at under- 

 sege, om muligvis jordens form og omdreiningshastig- 

 hed skulde undergå små ændringer, og om sådanne 

 ændringer skulde kunne følge af ændringer i jord- 

 banens form. Dette er sporgsmål, hvis besvarelse ligger uden- 

 for mine kundskabers rækkevidde. 



Prof. Mohn siger, at meteorologerne endnu ikke er istand til 

 at bestemme den mulige indtlydelse, som periheliets vandring kunde 

 have pa klimatet, fordi man endnu ikke kjender de love, som be- 

 stemmer lufttrykkets fordeling over jordoverfladen. Croll mener, 

 at den halvkugle, hvis vinter falder i solnære, må have varmere 

 hav (<»g mere regn) end den, hvis vinter fakler i solfjerne. For 

 tiden har den nordlige halvkugle vinter i solnære, og nordostpassa- 

 ten er svagere end sydostpassaten. Den stærkere sydostpassat skulde 

 if. Croll drive mere varmt vand over på den nordlige halvkugle 

 og gjøre dens veirlag varmere og fugtigere. Men han glemmer 

 efter min mening en væsentlig ting. Vort milde veirlag skriver 

 sig fra den varme nordatlantiske strum. Denne betinges ikke ved 

 sydostpassaten, som blæser i langt sydligere bredder, men ved de 

 herskende sydvestvinde. Jo stærkere sydvestvinden er, des mere 

 varmt vand drives mod vore kyster, desto mildere og fugtigere bli- 

 ver vort veirlag. Vi har nu på den nordlige halvkugle en tør tid. 

 Vore torvmyres tørre overflader viser dette, og at CroWs mening 

 ikke stemmer med de virkelige forhold. Men om 10,500 år vil 

 vi have vinter i solfjerne. Da skulde vort veirlag muligvis blive 

 mildere og fugtigere end i nut iden. 



