2 



R. COLLETT. ARDETTA MIN., S TERNA CANT. OG LARUS MIN. 



dog iutet sikkert Bevis kaves paa, at den kar ruget. I Finland 

 er den aldrig truffet. Deriraod ruger den i Holland, Belgien, Frank- 

 rige og Spanien, skjønt idethele i ringere Antal; sit Hovedtilhold 

 kar den i det indre af Tydskland, Østerrige, Polen samt Mellem- 

 og Syd-Rusland, kvor den paa de fleste Steder er forholdsvis talrig. 

 I Middelhavslandene sees den mest under Træktiderne, og trænger 

 om Vinteren mod Syd keit ned til N'0-ami-Seen og Okavango-Floden 

 i Syd-Africa. I Indien forekommer den mod Øst lige til Himma- 

 laya; ker optager en anden nærstaaende Art dens Plads. 



Mod Vest forekommer den endnu paa Madererne og paa 

 Azorerne; i Storbritannien og Irland synes den ikke at ruge, men 

 adskillige Exemplarer ere i Aarenes Leb ker skudte. Ligeledes er 

 et Expl. skudt paa Færoerne og et andet paa Island. 



Sterna cantiaca, Gmel. 1788. 



Sterna cantiaca, Gmel. Lin. Syst. Nat. ed. XIII, tom. I, p. 606 (1788). 



Den 23de Juli 1883 blev et Exemplar af denne Art fanget 

 levende lige ved Byen Skien, og af Adjunkt Blix indsendt til Univ.- 

 Musæet, kvor det nu opbevares. Den kavde saaledes fulgt Skiens- 

 Elven opover og naaet i 10 Kilometers Afstand fra Fjordbunden, 

 da den i en afkræftet Tilstand blev fanget. 



Exemplaret var en Hun og kavde følgende Maal: 

 Totallængde 443 mm . 



Vingens Længde fra Carpalleddet 303 mm . 



Halens længste (yderste) Fjær 160 mm , de mellemste 72 mm . 

 Den var fuldt udfarvet, og saaledes ingen Unge fra samme 

 Aar; i Hætten findes indblandet enkelte kvide Fjære, der sandsyn- 

 ligvis ere de første Spor af den nye Vinterdragt. Af disse enkelt- 

 staaende kvide Fjære var kver i Midten forsynet med et bredt 

 sort Skaft, der gav Fjærene et ejendommeligt TJdseende. Lige- 

 ledes var Partiet foran Øjnene delvis kvidt. 



Næbbets gule Spidse, der mod Lyset er kalvt transparent, kavde 

 en Længde af ll mm . 



