8 



absolut forstand endnu modstaar og vistnok længe vil modstaa 

 matheniatikernes bestræbelser for at lese det. 



En af hovedgrundene herfor mener han at være den, at vore 

 iagttagelser omfatte et for ringe tidsrum, og at vi derfor mangle 

 forestillinger om, hvordan disse mere sammensatte bevægelser ere 

 beskafne. De Keplerske love have nemlig hensyn alene til et 

 system af to legemer. Og de sekulære perturbationer, i den korte 

 historiske tid, slutte sig endnu nogenlunde nær til disse, mens det 

 vistnok vikle stille sig væsentlig anderledes, om der kunde tælles 

 efter aartusinder. 



Af mangel paa kundskab, indvunden ad sandsningens og er- 

 faringens vei, er det saaledes umuligt at slutte sig til de funktions- 

 former, gjennem hvilke disse indviklede bevægelsesfænomener kunde 

 anskueliggjøres. Men idet erfaringernes hjælp svigter, har man 

 dog et middel, nemlig gjennem de successive tilnærmelser, til lidt 

 efter lidt at nærme sig mod lesningen. Og de herhen hørende 

 arbeider have ogsaa, i nogen grad, allerede bidraget til at udvide 

 vore forestillinger over planeternes bevægelser. 



Da imidlertid de fundne udtryk for secularperturbationerne be- 

 ståa af et begrændset antal af led, mens det exakte udtryk vilde 

 i den henseende være ubegrændset, saa var det nødvendigt at sikre 

 sig, at man under de fortsatte approximationer kom til en bestan- 

 dig konvergerende rækkeudvikling. Men her vil netop betænkelig- 

 heder kunne reises mod de før anvendte methoder, idet der kunde 

 befrygtes en divergens. Og en særegen ændring i disse selv, hvor- 

 ved saadant kunde undgaaes, var derfor af vigtighed at kunne ud- 

 finde. 



Den her tilsigtede nye fremgangsmaade beroede paa endel 

 principer, der da delvis fremstilles i denne første afhandling. 



Af afhandlingerne fra fremmede forfattere er den af Eeye 

 indledningen til et specialarbeide fra „Geometrie der Lage", en gren 

 af videnskaben, hvori, som bekjendt, denne forsker har vundet et 

 anseet navn. 



Af mest fremtrædende interesse er dog formentlig den afhand- 

 ling af Poincaré, hvormed Acta mathematica aabnes. Og med en 



