16 



en ganske ny Opdagelse. Jeg tror derfor, det kunde være af nogen 

 Interesse at oplysé, at allerede de gamle Grækere kjendte den. 



Jeg har nemlig i Aristoteles's saakaldte Problemata stedt paa 

 to Steder, hvor dette Fænomen omtales. 



De findes i Bussemakers Udgave af Aristoteles. 4de Bind. blandt 

 Problemata inedita Sect. HL 20 & 47. 



Det ferste Sted probl. 29 lyder saaledes: 



A'.x XI to sXatov xf t fraXaføff 1 »] £-'.y_sc';j.;vov yocXvjv.a; r t otl XsIqv 

 sVctv; 'ÅTzcAia&a^vs'. toivuv ro 7ivj'j;j.a, y.xl opbojv ou JcoieE. 



..Hvorfor danner Olie. som gydes paa Havet. Havblik? Mon 

 fordi det er glat ? Vinden glider saaledes af og frembringer ingen 

 Buhed." 



Probl. 47: 



A'.a xi to £'/.a!.ov ti] fraXoao"*] 67ctppatvd[i.svov yaXvJvujv no!$'.; Oti 

 7X'!o"x_pov ov xa'. yypov SioXiarfraiveiv rcoiel tx ycu(j.axa 7upd£ fauxa y.a! 

 svSiSovat, ty)? otxefocc opprtfø xai q>opa& 



„ Hvorfor frembringer Olie. som sprenges paa Havet. Havblik? 

 Fordi den. da den er seig og fugtig. lader Bølgerne glide imellem 

 og mod hinanden og slappe sin oprindelige Fart og Bevægelse." 



Disse Stykker staa [ikke i de sædvanlige ældre Udgaver af 

 Aristoteles, men ere fundne af den nj^este Udgiver i to Pariser- og 

 et Madrider-Haandskrift. 



Det er forresten tvivlsomt. om overhoved Samlingen af de 

 aristoteliske Problemata er egte fra Aristoteles^ Haand. Men de 

 skrive sig ialfald uden Tvivl fra den peripatetiske Skole; Busse- 

 maker vil specielt henregne Probl. 47 til dein. der i Almindelighed 

 tillægges Alexander fra Aphrodisia. 



I ethvert Fald ere de antike. De givne Forklaringer kunne 

 staa ved sit Værd, og jeg vil her kun have viist, at Fænomenet 

 allerede var kjendt — og Middelet da vel ogsaa anvendt — af de 

 Gamle." 



3. Worm Muller redegjorde for Indholdet af et Arbeide af 

 Amanuensis Otto: ,.Bidrag til Kundskaben om Æggehvidestoffets 

 Omvandling ved Pankreasfermentet." 



Ved Iudvirkning af Pankreasfermentet Trypsin opstaar 3 Pro- 



