u 



KJERULF. ET STYKKE GEOGRAFI I NORGE. 



tilligemed Nødvendigheden at paakalde særegne Kræfter for Istand- 

 bringelsen af de dybere Udhulinger. Thi var Landet opskaaret i 

 Stykker, og blev Stykkerne samlede løftede, da er det klart, at 

 Bristrevnernes Bundløb ikke overalt kan være de nu rindende 

 Vandes Heldning, men at de snart kan ligge høiere, snart lavere. 



De yderste Nes. 



Modsætning til Søers Gab er udspringende store Nes, 

 Landets Mærkehjørner. Det yderste Nes synes at være grundet 

 i et Møde af 2 Sæt Linier saaledes, at det ene Sæt ikke trænger 

 igjennem. Ved Stat findes forskjellige Sæt til begge Sider. Ved 

 Stavenes er et forherskende Sæt, som ikke gjennemskjæres. Ved 

 Lindesnes trænger det n.o. gaaende Sæt ikke igjennem. Ved (Bre- 

 vig) Helgeraaen mødes forskjellige Sæt, som ikke krydse igjennem. 



Søernes Gab. 



Derimod fremkomme, saa synes det, Søers Gab ved flere 

 Sæt, som ganske opskjære Landskabet saaledes, at et fuldkom- 

 men udløst Stykke har kunnet blive tilbage i Dybet. Ved Søerne 

 maa adskilles Gabet fra Ilenden. En Sø med enkelt Længderet- 

 ning, som en Rende, peger hen mod et Sæt af Linier, som oftest 

 i Dalens Vei; men der er ogsaa Sørender, som aldeles ikke pege 

 mod nogen i dem mundende Dal. Ekern er det nærmeste Exem- 

 pel. Søen kan være endelig fremkommet paa forskjellig Vis. 

 Saafremt Søens Huling ikke ligger i selve Fjeldets Bygningsdele, 

 kunde den antages at være fremkommet ved Erosion, forsaavidt 

 Materialet mellem de parallele Linier (Rendens Sidevægge) her 

 vises at være bortført; eller den kan være simpelthen en aaben 

 Spalte. Spalte maa Søen være der, hvor Bunden er en Afgrund 

 dybere end Udløbet. 



Søer med Gab findes der, hvor mindst 3 tydelige, ellers i 

 Landskabet fremtrædende Sæt af Linier mødes, gjennemskjærende 

 eller afgrændsende hverandre. 



Trond hjems fjordens Gab — for det følgende maa hen- 

 vises ogsaa til geologiske Karter, da her Vægten ligger ikke blot 



