Christiania vidensk.-selsk. forhandl, i 8 76. No. 3. 



15 



i Overfladens Høide og Dybde, men i selve Bygningens Konstruk- 

 tion — er et næsten retvinklet Triangel med Spidsen mod vest 

 og danner et fuldstændigt Modstykke til de mange ligedan af- 

 grændsede Landstykker i Vestranden. Gabet er paa det tydeligste 

 grundet i Vestrandens store Linie (n.o.), videre i det østgaaende 

 Sæt (Aastfjorden— Meråker) og i det sydgaaende. Det manglende 

 Stykke, det, hvorved Gabet fremkommer, maa være forholdsvis 

 sunket. Dette kan neppe her bevises, da Formationerne ikke 

 ligge med horisontale Gulv. 



Udenfor Trondhjem maa det manglende Stykke være Grundfjeldet, 

 efter Formationernes Udbredelse at dømme, og udenfor Frosten maa 

 det være den midlere Afdeling af Trondhjemsfeltet. Munkholmen ved 

 Trondhjem er Grundfjeld, og Tutterøen ved Frosten er hin Afdeling. 



Romsdalsfjordens Gab ved Molde viser den samme tre- 

 kantede Tilsnitning som Trondhjemsfjordens og som Modsætnin- 

 gerne: de triangulære Tilspidsninger i Fastlandet indenfor Hitte - 

 ren, indenfor Smølen, ved Kristianssund, nær Aalesund o. s v. 



Spidsen er grundet i 3 skjærende Sæt af Hovedspalter. Ga- 

 bet synes fremkommet ved, at Mellemstykket forholdsvis sank, 

 eller forblev i Dybet. 



Romsdalsfjordens Gab hænger af den o.n.o. gaaende Hovedlinie, 

 videre af den sydgaaende, som peger mod Lindesnes, endelig af Roms- 

 dalslinien gjennem Gudbrandsdal til Mjøsen. Imellem disse Brudli- 

 nier er Gabet aabnet. At det manglende Stykke i Gabet ikke er 

 fremkommet ved Erosion, men paa ovennævnte Maade, kan vanskeligt 

 bevises her, thi en umiskjendelig øvre og nedre Etage findes ikke. 

 Dog synes Øerne at udtale det. Gjennem Grundfjeldets Gneis bryder 

 rød stribet Granit i Hovedlinien. I Gabet ligger Øen Sækken med en 

 Middelhøide af kun 600 — 800'. Men umiddelbart indenfor løfter sig 

 Granitkjæden med Middelhøide 2000', dernæst i Skade 3500'. Det 

 synes saaledes antydet, at hele Granitranden falder af. Og Sækken 

 er da Toppen af den samme Granitkjæde, som i Gabet er sunket. 



Stavangerfjordens brede Gab er ikke fremkommet ved 

 Erosion. Dette kan just her tydeligt vises i Fjeldenes Bygning. 

 Ovenpaa Grundfjeldet og den gamle Granit ligger den mægtige 

 Skiferetage, „den anden Sten" (se „Stenriget og Fjeldlæren"). I 

 øst indpaa Fjeldhøiderne — saaledes blev den bestemt af Berg- 



