CHRISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 18 7 6. No 3- 17 



Saafremt ellers Erosion her skulde have arbeidet langs efter 

 de blødere Bergarter, saaledes som man saa ofte paastaar, da 

 skulde Sandstensetagen 9 og Syeniten rage frem, medens Fjorden 

 skulde være netop, hvor Langesundslandet er, eller i det ovenfor 

 til Sammenligning brugte Billede skulde første Streg mangle, og 

 Tegnet være skrevet som et TV- 



Kristiania f jordens Gab ved Holmestrand aabner sig' ved 

 Mødet af 3 Sæt med Linier: Kristianialinien, videre Holmestrands- 

 linien, som gjentages i den tværs gjennem Granit brudte Sørende 

 Ekern (der ikke peger mod nogetsomhelst Vasdrags Løb), og en- 

 delig det østgaaende Sæt, som ovenfor er omtalt, begyndende med 

 Korsfjordene i Vikedal, og som her er mærket ved Laagendalens 

 Vinkel mellem Elftelød og Tuft, videre ved Hillestad Vand og ved 

 Gabets Linier mellem Rødtangen og Horten. Bygningens Dele 

 ligge ogsaa her med Tåget i Våndet. Holmestrands Øer ere de 

 samme Kalketager, som hvile øverst oppe paa Fjeldranden over 

 Drammen. 



Mjøsens Form er grundet i disse hinanden skjærende Sæt: 

 det store System gjennem Gudbrandsdal (S.O.) kastende sig mod 

 Kristianiafjordens (N.S.), hvilket Møde giver Helgøens Spids, lige- 

 som den samme Tilspidsning gjentager sig længer nord i Gud- 

 brandsdal, videre i andre Sæt: et vest øst gaaende, som ytrer 

 sig ved Randsfjords Nordende, Sperillens og Randsfjords Vinkler 

 m. m.; herved afskjæres Helgø; endelig Spalten langs Skreia, yt- 

 rende sig i Hurdals Sø og Korsegaardarmen. 



Øerne ere ogsaa her ikke Grundvolden af Bygningen i Land- 

 skabet, men Tåget. Etage efter Etage kan her følges. Den øver- 

 ste Kalketage findes just i Helgø, og her just i et lavere Nivåa end 

 omkring. Den samme øverste Kalketage nemlig, hvis Skaalrand 

 dypper i Vandfladen (420') ved Øens Østside, ligger vestenfor i 

 Toten omkring Stepperud 500' høiere (1370'). Og den lille Holme 

 i Vandfladen ved Helgøens Spids viser Lag, (Etagen 2 — 3) hvilke 

 samme Lag østenfor i Stange ligge omkring 200' høiere end Mjøsen. 

 Det Stykke Land altsaa, som er levnet midt i Mjøsen, viser, at 

 Gabet er fremkommet ved forholdsvis Sænkning. 



