18 



KJERULF. ET STYKKE GEOGRAFI I NORGE. 



Tyrifjords Gab hænger af flere Linier, let gjenkjendelige 

 saavel i stort som i Detalj. Hovedformen ligner, saaledes som 

 ethvert Kart viser, et skraat skrevet stort H, hvori Mellemstregen 

 forestiller Gabet, medens de to Hovedstreger forestille Render 

 eller Spalter, Tyrifjord i Vest, Stensfjord og Holsfjord i Øst, hvilke 

 forbindes ved Gabet. Øerne i Gabet vise, at dette ikke er frem- 

 kommet ved Erosion. Etage efter Etage stryger nordenfra (ind- 

 til Mellemstregen), idet de stedse sænke sig. Øerne vise ikke 

 Grundvolden af denne Bygning, ikke Grundfjeldet, ikke de neder- 

 ste Etager, men hver paa sit Sted syner sig den Etage, som ud- 

 gjør Tåget i Bygningen, og dette Tag dypper i Vandfladen. Den 

 vakre Kalksten (med de femdelte store Skaller, Pentamerus) vei- 

 leder ypperligt i Nivaaerne. Ovenfor Stensfjorden (den øverste 

 høiere Streg) ligger denne 6te Etage mindst 600' over Tyrifjord. 

 Øer og Nes i Gabet viser den i Tyrifjords Nivåa. Paa lignende 

 Vis sees i Frognø Etagen 4, som vestenfor 6 har en med den pa- 

 rallel Udbredelse. Her er saaledes intet afrevet, thi det er Tåget 

 selv, som dypper i Vandfladen. Tyrifjordens Gab er fremkommet 

 ved, at det nu manglende Stykke blev tilbage i Dybet. 



Linierne i denne Form H ere forresten: den venstre er Silur- 

 formationens egen Grændse, som aldrig naaede længer ud mod Vest. 

 Den høire er Porfyrens Mus samt tildels de store Gangspalter, som 

 ogsaa opskjære Kristianiadalen, saaledes som enhver Vandrer kan se, 

 og saaledes som det geologiske Detaljkart viser. 



Disse her omskrevne Linier i Norge gjentages eller afløses af 

 andre i Nabolandet Sverige, ligesom de igjenfindes i Havdyb- 

 derne omkring Norge. Men det er ikke Hensigten med disse 

 Linier at følge Forholdet udenfor kjendt Grund. 



Af de 3 hermed i Træsnit gjengivne Karter er det ene et al- 

 mindeligt Oversigtskart. Det andet er en Skisse, tjenende til at ud- 

 pege for Øiet de gjennem Landet skjærende Linier, hvilke alle ville 

 gjenfindes paa Kartet som Fjord, Dal, Sø o. s. v. Det tredie viser 

 paa samme Grund i mørkere Partier Landstykker, hvor Høiderne ere 

 forholdsvis betydelige, og ved hvis Grændser Landet falder af. 



