CHRISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 18 7 6. No. 6. 



33 



Overmaxillen er uden Tænder, ligesom Vomer. Underkjæven 

 har under Individernes fuldt udvoxede Stand noget foran Midten 

 et Indsnit, hvoretter dens ydre Del løber ud i en lang opadbøiet 

 Krog, der i sin Spidse er tandbærende, medens Kjæven forresten 

 er tandløs; hele dens indre Del danner en skarp Eg, der under 

 Kjævernes Nærmelse mod hinanden lægger sig indenfor den til- 

 svarende Del af Overkjæven, medens samtidig Underkjævens Spidse, 

 som allerede nævnt, omfattes af de udadbøiede Intermaxillarben. 



Fortil er Underkjæven ret afskaaren og har, om man betrag- 

 ter den forfra, en mærkelig Lighed med Underkjæven af en Carni- 

 vor. Paa hver Side af den ret afskaarne Spidse sidder en lang krum 

 og skarp Hjørnetand, og mellem disse en Række af tilsammen 8 

 fine og spidse Fortænder af samme Bygning, som Intermaxillar- 

 benenes. 



Hunnen maa siges at være tandløs, da de Tænder, der findes, 

 dels optræde uregelmæssigt, dels ere fuldkommen microscopiske. 

 Hos det frisk præparerede Dyr er det neppe muligt at paavise 

 endog Spor af disse, men ved Tørring fremkomme under Miero- 

 scopet omtr. paa Midten af Underkjæven, foran det hos dette Kjøn 

 noget utydelige Indsnit, et Par yderst fine og ret opstaaende, iso- 

 lerede Tænder, der dog undertiden ganske mangle paa den ene 

 Side. Længden af disse Tænder er hos en fuldvoxen Hun omtr 

 — T K, af en Millimeter. Lignende Tænder har jeg ikke kunnet 

 opdage paa Intermaxillarbenene. 



Finnerne. Iste Dorsal, der tæller 2 Straaler, er blot fuldt 

 udviklet hos den udvoxede eller næsten udvoxede Han, kortere 

 eller næsten blot antydet hos de yngre (mindre end halvvoxne) 

 Hanner, og .rudimentær hos Hunnen. Den udspringer ubetydeligt 

 bagenfor Pectoralernes Rod, omtr. midt mellem Snudespidsen og 

 Begyndelsen af 2den Dorsal, har tykke, men ikke stive Straaler, der 

 ere stillede med et forholdsvis betydeligt Melleinrum, og ere rettede 

 temmelig skraat bagover, samt have en næsten nedadbøjet Spidse; 

 Membranen, der forbinder Straalerne, og som begynder allerede 

 noget foran den første af disse, fortsætter sig nemlig bagenfor den 

 sidste, og løber henad Dorsalsiden som en ophoiet Stribe lige hen 



Vid.-Selsk. Forh. 187G. 3 



