CHRISTIANIA VIDENSK.-SBLSK. FORHANDL. 1 8 7 6. No. 9 7 



op til 43 % eller ikke langt fra Halvdelen af det hele, i det vest- 

 lige og nordlige Norge naade derimod blot op til 19 % 



At Norges Levninger fra Stenalderen for en saa væsentlig Del 

 beståa af Flintsager, maa sandsynligvis forklares af, at der i Lan- 

 det selv paa flere Steder er noget Forraad af naturlig Flint, et 

 Forhold, hvorpaa man først i den sifiste Tid er bleven opmærk- 

 som 2 ). At Flint, som Fundene vise, har været endnu almindeligere 

 brugt i det vestlige og nordlige Norge end i det østlige, beror 

 maaske paa lettere Tilgang paa Flint. De fleste hidtil bekjendte 

 Leier af naturlig Flint tilhøre de førstnævnte Dele af Landet. 



Ogsaa flere Værkstedfund og Fund af større Forraad af 

 færdigarbeidede Sager vidne om, at Stenredskaber og specielt Flint- 

 sager have været arbeidede i Landet selv. Antaller af Steder, hvor 

 saadanne Fund hidtil ere gjorte, eller hvor de efter fremkomne 

 Antydninger kunne ventes at ville vise sig ved nærmere Under- 

 søgelse, maa endog siges at være overraskende stort i Forhold til 

 den ringe Mængde af Stenalderssager, man idethele har fundet, 

 især naar det erindres, at man først i den sidsteTid har havt Op- 

 mærksomheden henvendt paa at finde Stenaldersværksteder. I 

 størst Mængde ere de hidtil. trufne paa Jæderen. hvor de synes 

 at forekomme meget hyppigt i Præstegjeldene Haa, Klep og det 

 sydlige af Haaland 3 ). Fra Lister (Gaarden Sigersvold i Vanse) 

 indkom i Begyndelsen af 1877 til Universitetets Samling et Fund, 

 der synes bestemt at tyde paa Tilstedeværelsen af et Flintværksted 

 her, og en lignende Slutning synes at maatte drages af den hyp- 

 pige Forekomst af Flekker og andre bearbeidede Stykker af Flint 

 i de af Nicolaysen i 1875 og 1876 undersøgte Hauger fra Jern- 

 alderen i Fjære Sogn i Nedenæs Amt. Fra Aure i Nordmøre 



*) Det er vel neppe tilfældigt, at Øxer uden Skafthul (Kiler) af anden Stenart end 

 Flint ere meget talrige i de vestlige Amter, hvor Skafthuløxer ere forholddvis 

 sjeldnest. Det Samme er Tilfældet i enkelte svenske Landskaber, der forresten 

 høre til de, hvori Flintsager kun danne en liden Procent af Fundene (Soder- 

 manland, Gotland). 



*.) Se herom Aarsb. 1874, 180. 



3 ) N. Foml. 788f. jvfr. Aarsb. 1874, 85— «6. 



