f> TH. KJERULF. FOKTS. BEMÆRKNINGER OM RELIEFFORHOLDE. 



Retningen af Ekern er som Skiensfjord, som Kristianiafjords 

 arm ved Holmestrand og saa mange andre udprægede retninger i 

 denne egn NV— SO, og den synes at føre lige til havet. Dog sker 

 udløbet ikke ad den kant, men bøier i ret vinkel af ved nord- 

 enden Ekern ligger isoleret, der er ingen stor udpræget rende, 

 paa nogen maade svarende til de store dybder, hverken for tilløb 

 eller for afløb. Ved nordenden skraaner grundfjeldet til, ved syd- 

 enden fortsætter vistnok nogle fordybninger og smaadale, men dernæst 

 møder Holmestrandegnens fjeldplader, uden dominerende høider, 

 som kunde udvise rigeligt tilløb i sin tid fra den kant. 



Drammensdalens brede depression synes at dele sig ved Houg- 

 sund, man kunde ligesaa godt tænke sig fortsættelsen ad Ekern 

 til. Overhovedet optegnes i egnens relief her flere hovedretnin- 

 ger, i korthed : 



1. jernbaneliniens dalsænkning, 



2. Hvamsal dislokationsliniens indsnit, 



3. granitgrændsens høidedrag, 



4. Laugens dal, 



5. Drammens dal, 



6. Ekern sø. 



1. I denne depression altsaa fører banelinien op til Kongsberg. 

 Grundfjeldet som et skraaplan tilhøire, siluretagerne i mure med 

 trappeafsatser tilvenstre. Man stiger fra Fiskum -f- langs en liden 

 bæk, forbi Krekling station (126 meter) den nu saa bekjendte rige 

 lokalitet (se W. C. Brøgger om paradoxidesskifer, Nyt Mag. f. na- 

 turv. bd. 25) og kommer uforvarende til høidepunktet, derpaa rinder 

 et bækkedrag til den modsatte side. I det smaa er dette et exem- 

 pel paa, hvad store vasdrag og dalindsnit i Norge tidt nok viser, 

 at vanddelet overskrides midt i dalen. 



2. I dette indsnit er brud forhaanden og ophævning af sam- 

 menhæng i etagefølgen paa begge sider om linien. Man stiger fra 

 grundfjeldefgjennem etagerne 1 og 2 op til 3 og 4, og træder 

 paa den anden side brudlinien atter over enten paa grundfjeldet 

 eller paa et af de lavere trin, for saa atter at stige op gjennem 

 samme følge (se 0. A. Corneliussen, Dislokationslinien ved Skrim, 



