14 TH. KJERULF. FORTS. BEMÆRKXIXGER OM RELIEFFORHOLDE. 



faldretning, og fra stranden ved Gjøvik indtil høiden ved Skjerstad- 

 kjern danner iøinefaldende etagebygning en vakkert afsluttet skaal, 

 paa hvis rand man kan vandre rundt oventil, medens den nedentil 

 spiler ud i våndet. Den turde sammenlignes med en stor baad, 

 hvis '/g ligger i heldende stilling tværs mod stranden, og det synes 

 som om snuden med den manglende '/ 2 ligger under våndet. 



Randsfjord, østsiden. Et stykke kontur ved Gjøvik. 

 Den store kalketage stryger ret mod fjordens retning dannende skålform ved Gjøvik. 



Dette punkt tilbød sig saaledes for dybdemaalinger. Gjennem 

 henvendelse fra min side vinteren 1879 til hr. Corneliussen for- 

 maaedes provst 0. Aabel (bosat i nærheden) til at lade foretage en 

 række maalinger i visse afstande tværs over fjorden. Punkterne 

 mærkedes paa et kart. og spørgsmaalet stilledes saaledes: ved en 

 række hensigtsmæssigt valgte dybdemaal at erfare, hvorvidt og om 

 den fjeldkam, som strækker sig fra Skjærstadkjern vestover, spores 

 ogsaa under vandtiaden. 



Disse maalinger faldt ud til det ligesom uventede resultat, at 

 her udenfor den Vs baadstilling paa stranden virkelig en forhøi- 

 ning forefandtes paa buuden, ligesom et lidet berg med heldning 

 til alle sider, fra dybden 50 til det dobbelte maal og mere. 



Hr. 0. Aabel lod foretage disse maalinger om vinteren paa 

 isen ved en paalidelig mand, de fortsattes senere ogsaa længer 

 syd. Maalingerne er forresten for faa til at kurver kan optrækkes, 

 og længer syd bliver alt en flade, som det synes. Dybderne i 

 denne del af Randsfjord er overhovedet ikke store. Dybrenden 

 ligger nær ved den vestlige steilere og høiere side. 



Da Hadeland ved siden af sine skjønne etagebølger med 

 tværsgaaeude høidedrag og dale ogsaa viser enkeltstaaende kupper 

 af eruptiver, Brandberget nordligst, det bekjendte udsigtssted 

 Sølvsberg lige bag Skjærstadkjern, og Buhammer længer syd, 



