18 TH. KJERULF. FORTS. BEMÆRKNINGER OM RELIEFFORHOLDE. 



Men dette er ikke alt, hvad man har for øie til veiledning 

 om selve depressionens fremkomstmaade. Om renden skulde 

 være tilblevet ved udhuling, afrivning og bortføring helt ovenfra, 

 da vil de skaalformige bøiede lag, alt eftersom de syne sig paa 

 strandens skraaplan, løbe sammen og slutte i stedse spidsere buer. 



Ganske anderledes vil en i lignende stilling fremholdt plade 

 med skaalbyggede etager vise sig, om denne bygningskonstruktion 

 holder ved ogsaa under vandfladen. Laglinierne vil da ikke slutte 

 en efter en i spidsbuer, men tegne sig mere retløbende paa skraa- 

 planet og stikke ud til spidser og næs nede ved vandkanten. Og 

 kalketagen (hvis betragtning vi gik ud fra) vil tegne sig som to 

 blaa baand, der pege ned i hine næs. 



Model il 



for at anskueliggjøre en skiktbygning i skaalform. Det være et stykke fjords ind- 

 fatning. Paa skraaplanet eller heldsiden ned til fjorden tegner sig retløbende linier, 

 og i dybet vedholder overfladens kontur et stykke ned. Intet, synes her afrevet for- 

 medelst vandbassinet. 



Dette sidste arrangement tinder sted saavel ved lokaliteten i 

 Randsfjord, den vi just betragtede, som ved lokaliteter i Mjøsen, 

 dem vi nu skal opsøge. 



Med dette billede for øie altsaa rettede jeg spørgsmaalet og- 

 saa til Mjøsen — paa de to dertil egnede steder ved Furnesfj or- 

 den og ved Helgø. Ogsaa her er lokaliteten saaledes, at man ikke 



