CHRISTIANIA VIDENSK.-SELSK, FORHANDL. 188 1. No. 4. 



I 5 



Stigning begyndte. Og det er endog vist, at Isbræer kunne skride 

 lien over løse Lag uden at bortføre dem, undertiden endog uden 

 at forstyrre dem. Saaledes har man (f. Ex. i England) fundet 

 uforstyrrede Lag af løst Materiale under de gamle Bundmoræner. 



Om saaledes mange af vore Strandlinier og Terrasser mueligvis 

 ikke ere postglaciale, er der ingen Grund til at betvivle, at de 

 kjendte Skjælbanker ere det. Og Torvmyrene ere utvivlsomt post- 

 glaciale. Inter- eller præglaciale Torvlag kjende vi endnu ei hos os. 



Yanskelighederne ved at sammenstille Mærkerne fra hine vex- 

 lende Perioder forøges endmere derved, at Stigningen ikke var 

 lige stor overalt. Det sydlige Sverige og Danmark have steget 

 høist ubetydelig siden Istidens Afslutning. I Norge have visse 

 Dele steget (iOO, andre, som det synes, kun 300 Fod. 



Man maa derfor foreløbig indskrænke Sammenligningen til 

 snevrere Omraader. Mine Undersøgelser af Torvmyrene have lært 

 mig de Niveauforhold at kjende, hvorunder de vexlende Klimat- 

 forhold herskede ved Christianiafjorden. Skjælbankernes Niveauer 

 pu-se her med Torvmyrenes. Men uheldigvis mangle Strandlinier 

 og udprægede Terrasser i disse Egne. Og i de Dele afvortLand, 

 hvor Terrasserne og Strandlinierne ere mest udprægede, eie Torv- 

 myrene endnu lidet eller ikke undersøgte. 



Torvmyrene synes at antyde, at Stigningen ved Christiania- 

 fjorden, om den end var uafbrudt, dog ikke altid skede lige hurtig. 

 Den synes fra en langsom Begyndelse at være bleven hurtigere og 

 hurtigere, var raskest, dengang Landet ved Christianiafjorden laa 

 350 — 150 Fod lavere end nu: senere aftog den og er i Nutiden 

 nmærkelig, omtrent ligesom en Pendel, der svinger raskest i 

 Midten af sit Løb. 1 



Der er et Forhold, som ved første Øiekast synes at tale mod 

 de her fremsatte Anskuelser. Man ved, at ialfald enkelte Dele 

 af vort Land ikke ere stegne i den historiske Tid, og man har 

 (ifølge Prof. Rygh) endog fundet Flintverksteder næsten i Havets 



1 ('fr. A. nivtt i Fogh, liUtkfn op W armings Tidsskrift for populære 

 Fremstillinger af Xaturv. Kbhvn. 1878 p. 98 Hd (Noten). 



