2 E. F. B. HORN. OM PERSONLIGHEDSBEGREBETS RETTE OMFANG. 



hecl eller ikke. Ligeledes kan der spørges om, hvorvidt Sproget 

 er i sin Ret, naar det anvender Udtrykkene Sjæl eller Personlighed 

 paa Foreteelser, om hvis individuelle Existens der kan reises nogen 

 Tvivl, saasom naar der tales om Folkeaander, en Nations Sjæl eller 

 Personlighed. 



Der har sjelden været reist nogen Betænkelighcd ved at kalde 

 et Dyr en Sjæl. Uagtet man paa Déscartes's Tid havde Møie med 

 at bringe Forestillingen om en Dyresjæl i Samklang med en meka- 

 nisk Verdensanskuelse, saa betvivler vel neppe nogen nu, at Dyrene 

 have Sjæl d. v. s. et Slags Bevidsthed, at der altsaa virkelig her 

 foreligger en Ligning med Differentiation. Men det viser sig tillige, 

 at denne Ligning slet ikke kommer til fuldt Gjennembrud i det 

 enkelte Dyreindivid, men kun i Slægten. Her se vi tydeligt nok 

 Ligningens Ufeilbarhed gjennemført i det dyriske Instinkt. Men 

 dette Instinkt er altid kun rent umiddelbart og naar aldrig til 

 Reflexionens Stadium. Hos det enkelte Individ opdager man vist- 

 nok en reflekteret Bevidsthed, Forstand, Overveielse, en Reflexion, 

 der kan feile, lade sig narre o. s. v., men denne reflekterte Be- 

 vidsthed beherskes overalt af Indflydelser, hvilke det enkelte Dyr 

 aldrig kan fornemme som lovmæssige, men kun som rent tilfældige 

 og derfor heller ikke opfatte som en Ligning. Disse Indflydelser, 

 for hvilke det reflekterte Dyreindivid uafladelig ligger under, 

 bestemme ogsaa Dyrets Sjæleliv som en Bevægelse i en Linie. 

 Men denne Linie bliver paa Grund af Indflydelsernes Uregelmæs- 

 sighed en uordnet og broget Figur i Zikzak tilhøire og tilvenstre 

 efter Loven for Kræfternes Parallelogram. Ligesom et 

 Skibs Vei paa Havet er bestemt efter denne Lov af de to Faktorer 

 Strøm og Vind, saaledes er Dyrets reflekterte Sjæleliv ideligt paa- 

 virket af tusinde Faktorer, som gjennem Sandsningen bestemme det. 



Darwin har med stor Styrke og Konsekvents søgt at gjen- 

 nemføre denne Tanke. Han har vistnok ikke, saavidtjeg ved, op- 

 fattet Dyresjælens Bevægelser som foregaaende efter Love for Kræf- 

 ternes Parallelogram. Men Enhver vil indse, at denne mathematiske 

 Betegnelse med fuld Ret maa kunne anvendes paa hans Theori. 

 Ilvad er vel efter Darwin en Sjæl andet end Resultanten af alle 



