4 E. F. B. HORN. OM PERSONLIGHEDSBEGREBETS RETTE OMFANG. 



for Kræfternes Parallelogram. Men idetheletaget existerer Men- 

 nesket som Personlighed, naar og hvorsomhelst det optager Rhyth- 

 raensLov i alle Gjentagelser, tilbagevendende Ligheder, Slægts- eller 

 Artsbestemmelser. Selve Verdenshistorien er en saadan rhythmisk 

 Bevægelse i Svingninger mellem Yderpunkter, hvorved disse idelige 

 Gjentagelser af, hvad der forud er passeret, kunne finde Sted. 



Man ser let, atdette abstrakt — mathematiske Grundlag endnu 

 er saare fattigt, men det afgiverdog det første og sikreste Kjende- 

 mærke paa Personlighed. Sjælen viser sig her at have naaet op 

 til Bevidsthed om det Ubetingede. Dette indsees jo ogsaa at 

 maatte afgive Hovedkjendemærket paa en selvbevidst Aand, der 

 bestemmer sig selv. Thi hvis Tingene bestemmes og betinges uden- 

 fra, saa har det selvbevidste Væsen Bestemmelsen og Betingelsen 

 i sig selv. Skjønt dette mathematiske Forhold som sagt er abstrakt 

 og fattigt, saa giver det allerede et Fingerpeg hen paa noget Høiere. 

 Hvis nemlig Mennesket som Personlighed har en saadan Oversigt 

 over den rhythmiske Ligning, hvor Bevægelsen foregaar mellem 

 Modsætninger, saa kan det jo hæve sig over disse Modsæt- 

 ninger, ideligt forkorte dem 1 og saaledes frembringe stedse nyere 

 og høiere Former. Hver Gjentagelse af noget Tidligere kan altsaa 

 ske paa den Maade, at der ideligt frembringes noget Nyt. Dette 

 er jo en Følge af, at Personligheden ved at overskue sit tidligere 

 Indhold kan formilde disse Modsætninger eller udjævne dem mod 

 hinanden. Hver Person har sin egen rhythmiske Bevægelse eller 

 Ligning, sin Rhythmus af Nat og Dag, Hvile og Sysler m. m., men 

 for at komme til klar Fornemmelse af denne, altsaa erindre sig 

 selv, maa Personen tillige have en Erkjendelse af det System af 

 Ligninger, som beherske Verden. En Person kan ikke opnaa 

 Selvbevidsthed, med mindre han er sigbevidst den Totalitet, hvor- 

 til han hører. Dette er et mathematisk Udtryk for den religiøse 

 Tanke, at Mennesket er skabt i Guds Billede og tror paa en Gud, 

 der har skabt Himmelen og Jorden. En Dyresjæl kan ikke naa 



1 Se forrige Afh. S. 3. Et Symbol paa en rhythmisk Linie, der tillige efter en 

 uendelig Forkortning forsvinder, har man f. E. i visse indadgaaende Spiraler. 



