G E, F. B. HORN. OM PERSONLIGHEDSBEGREBETS RETTE OMFANG. 



Manden disse rette Limer 1 og Tendentser hid og did, Zikzaklinier, 

 spidse og kantede efter Loven for Kræfternes Parallelogram, der 

 minde om Dyrenes Kampe for Tilværelsen under idelige Feider, 

 hvor den reflekterte Bevidsthed er oppe, især træde os imøde. 

 Dette udgjør vort Sjælelivs væsentlige Stof, som skal gjennemtræn- 

 ges af en høiere Aand eller ved sukcessive Forkortninger bringes 

 ind under en høiere Ligning. Da Personligheden er sig dette sit 

 elementære Væsens Indhold bevidst, saa kan dette ogsaa lade sig 

 gjøre saaledes, at Stoffet, om det end ved disse Forkortninger 

 efterhaanden ophæves, dog bliver opbevaret i Erindringen. Saale- 

 des mener jeg at have givet Personlighedens alraindelige Begrænds- 

 ning. Hvilke Arter af Personlighed der gives, kan fra vort Syns- 

 punkt neppe opdagcs. Vi have kun aabnet et Felt for Muligheder, 

 hvis Virkelighed ikke nærmere kan bestemmes. Men det Udvik- 

 lede giver Elementer nok til at besvare et andet Spørgsmaal, 

 som i nyere Tid er vakt, Vi sigte herfornemlig tilden af Enkelte 

 fremsatte Paastand, at ethvert Folk er en levende Organisme, endog 

 en Personlighed (Grundtvig, Bostrom), hvilket igjen er bestridt af 

 Andre; saaledes Madvig, der især til dette Øiemed har underkastet 

 Sprogene en Analyse. Spørgsmaalet faar en endnu større Vidde, 

 dersom man vil medtage den Mængde Forestillinger om Genier 

 eller Aander; Guder, der formenes at staa bag ved de forskjellige 

 menneskelige Sysler og Interesser, saaledes som naar der tales 

 om en Gud for Lægekunsten, for Musiken m. m. Hvormegen 

 Realitet er der nu i alt dette? Det hele Felt er jo meget broget 

 og blandet, og, forudsat at saadaune Aander virkelig gives, kunne 

 de jo være stillede i et mere middelbart eller i et mere umiddel- 

 bart Forhold til de nævnte Foreteelser. Det Eneste, vi kunne ind- 

 lade os paa. er at prøve, hvorvidt et af de nævnte Fænomener, f. 

 Ex. en Nation, er den legemlige Iklædning for en virkelig Sjæl 

 eller endog for en bevidst Personlighed 



1 Naar en Forestilling faar Styrke og fastholdes af Reflexionen, saa danner den et 

 fast Punkt, hvortil Sjælen fra sit Standpunkt forholder sig med Syropathi 

 eller Antipathi. Dette giver en ret Lime, hvilket tydeligst sees, naar Tilbøielig- 

 heden overgaar i Handling. 



