CHRISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FORHANDL. 1881. No. II. 31 



Forsøgene gjentoges ved 00—70° med i det væsentlige samme 

 Resultat, og jeg skal her blot indskrænke mig til at omtale nogle 

 Forsøg med alkalisk Seignettesaltopl., der anstilledes paa den 

 Maade, at 5 Kem. af KHUr opl. + 1 Kem. Sukkeropl. ophededes 

 for sig og Kobbersulfat- og Seignettesaltopløsningen for sig til 

 Kogning, hvorpaa Vædskerne efter 20—22 Sek. blandedes sammen. 



KHUrO//,,. Su n kk "°P L CuSO | Alk SnopL Eeaktion. 



5 Kem. 1 Kem. M, 6 Kem. 2 Kem. Smuk, men svag Fældning 



— af Cu 2 efter 2 Minuters 



Henstand. 



— 0, 5 — Ingen Reaktion. 



Ved denne Temperatur bæmmedes Paavisningen af 0, Ol67 % 

 Druesukker, naar Molekularforholdet var V/ 2 Mol. CuS0 4 eller 

 mindre paa 1 Mol. KHUr. Med Mol.forh. 1, 7 Mol. CuS0 4 paa 1 

 Mol. KHUr indtraadte derimod tydelig Udskillelse. 



Af Forsøgene fremgaar, at Urinsyren forsaavidt kan lægge 

 Hindringer i Veien for Sukkerets Paavisning, som det dannede 

 Cu 2 vil kunne holdes opløst, naar man anvender en 

 forholdsvis ringe Mængde CuS0 4 (1V 4 — 1 Mol. eller mindre 

 paa 1 Mol. Urinsyre) og Sukkergehalten er liden. Paa den anden 

 Side vil, naar der anvendes en tilstrækkelig Mængde CuS0 4 

 (ca. 2 Mol. CuS0 4 paa 1 Mol. Urinsyre) alt Cu 2 ud fæl des 

 (ved Ophedning) ; men isaafald kommer naturligvis ogsaa det ved 

 Urinsyrens Oxydation dannede Cu 2 i Betragtning. — Disse Erfa- 

 ringer har en ikke ringe Interesse, hvor det gjælder at bedømme 

 Forholdene i Urinen. 



5. Hvorvidt kan Urinsyren give Anledning til Forvcxliug med 

 Sukker, o# hvorledes skal man nndgaa denne? 



Da Druesukker og Urinsyre virker reducerende paa CuS0 4 i 

 alkalisk Blanding under lignende Betingelser og paa lignende 

 Maade, vil den TrommeFske Prøve kunne give Anledning til For- 

 vexling især ved Ophedning til Koghede. Hvor det gjælder at 

 værge sig mod Feiltagelser ved Paavisning af Sukker, ligger det 

 nærmest at fj ern e Urinsyren. Dette kan ske ved Filtration af Væd- 

 sken gjennem Dyrkul (Seegen) eller ved Fældning med Saltsyre. 



