186 



mellem Bjornoen og Giles-Oen (hos Altmann). At Nilsen nordenfra 

 skulde kunne se det hoie Fjeld paa Sydpynten af Landet ved Cap 

 Tordenskjold er neppe sandsynligt. Naar det hedder, at .fra Nord 

 af var dette Fjeld det vestligste Punkt, som kunde sees-, bliver 

 det mest sandsynligt. at det her nævnte Fjeld er Haarfagrehaugen. 

 og dette vinder unegtelig i Sandsynlighed. naar man tager Carlsens 

 Peiling i 1863 med i Betragtning. At Landet ved Seiladsen vest- 

 over og nordenom den brede Isflade skulde forsvinde for Nilsen, 

 medens det lykkedes Carlsen i 1863 at se det i en end større 

 Afstand. lader sig forklare af forskjellige Luft-Tilstande ved begge 

 de forskjellige Leiligheder. Naar det senere hedder, at man. idet 

 Gemsen forandredes langs Isen imod Sydvest, efter flere Miles 

 Seilads tik Oie paa Vestkysten af det omseilede Land. og at dette 

 er det samme, som de have seet forhen fra Spidsbergen af. saa 

 passer denne Iagttagelse særdeles vel paa det Svenske Forland, 

 og i bedste Overensstemmelse hermed bøier Isgrændsen. der gik 

 nogle Mile udenfor dette Land. sig i en stor Bue mod Syd. senere 

 mod Vest og endelig mod Nord. idet den lukker for Hinlopen- 

 Strædet. Hvad der er mig paafaldende er folgende to Ting. Fol- 

 det forste. at der Intet er nævnt om, at man saa Ostkysten af 

 Nordostlandet og af Sydsiden af samme kun nævner Cap Torell. 

 hvor Sydkysten ender imod Vest. uagtet Afstanden fra Nordost- 

 landets Kyster ikke kan have været mange Mile. Der tales kun 

 om Grundise i disse Retninger, hvilke neppe have kunnet skjule 

 Ky>ten aldeles, medmindre Luften var taaget. hvilket ifolge Jour- 

 nalen var Tilfældet. da Seiladsen østover tiltraadtes den 4de August. 

 For det andet er Seiladsen den 4de August fra at have Thumb 

 Point i Siizte til Ostkysten af det nye Land med Storm af Nordost 

 og Cours OtS neppe at forståa saaledes for hele Veiens Vedkom- 

 mende. Thi en saadan Cours forer gjennem den Fastis, som de 

 foregaaende Dage maatte omseiles med en betydelig Boining mod 

 Nord. og en Cours af OtS skulde vel være vanskelig at holde med 

 en virkelig Storm af Nordost. Det hedder imidlertid, at man efter 

 et Dogns Seilads kom med sterk Bør tilbage til den ostligste 

 mindre i den nyopdagede Ogruppe. og i de arktiske Egne er 



