187 



Regelen den, at Vinden i Stormene dreier si<j mod Solen. Efter 

 dette tør man maaske antage, at Coursen i Begyndelsen var OtS 

 (retvisende Ost) med sterk nordostlig Vind, at Vinden har skaget 

 sig efterhaanden mere nordlig og derved blevet saa rum, at man 

 med en noget nordligere Cours har kunnet lægge Isens Nordkant 

 forover, og at man derpaa, med rammere Vind, hvilket muligens 

 antydes ved Ordet Bør, har seilet en Cours af Ost til Syd og OSO 

 (her Øst er Misvisningen efter al Sandsynlighed omkring Nul) til 

 det nye Lands Norclostpynt. Det er ogsaa rimeligt, at den sterke 

 nordostlige Vind har sat Isen nordenfor det nye Land noget mod 

 Syd, saaledes at man paa Tilbagereisen ikke behøvede at gaa saa 

 høit mod Nord som paa Reisen vestover. Den udseilede Distants 

 i Etmaalet den 4de August er omtrent 100 Kvartmil eller noget 

 derover, og den gjennemsnitiige Fart har saaledes ikke været mere 

 end 4 å 5 Mile i Vagten. - Det første Punkt, man under denne 

 Seilads fik se af det nye Land, var det før omtalte høie Fjeld paa 

 Giles-Øen, hedder det i Beretningen, hvilket jeg forstaar saaledes, 

 at det Svenske Forland ikke er blevet seet, men at det var Haar- 

 fagrehaugen, som først blev synlig. Da man kom til Østpynten 

 igjen, var Veiret nemlig, ifølge Beretningen, klart, medens det, 

 ifølge Journalen, var Skaadde under den første Del af Seiladsen. 



Det er ikke uden betydelige Vanskeligheder, at det har været 

 mig muligt af de foranstaaende Data at istandbringe et Kart over 

 det nye Land. Det Forsøg til et saadant, som herved fremlægges, 

 vil derfor være at betragte kun som en Kartskitse eller et første 

 Udkast, hvilket det maa være overladt en kommende Tid at corri- 

 gere og fuldstændiggjøre. Til Kartets Construction, der er udført 

 i samme Maalestok som det Svenske Spidsbergenskart af 1865, og 

 som er tegnet af Lieutenant L. Salicath, har jeg benyttet alt det 

 ovenfor meddelte mig tilgjængelige Materiale: Østkysten af Spids- 

 bergen er tåget af Dr. Petermann's nyeste Karter. Navnene paa 

 Kartet ere, med faa Undtagelser, de, som vedkommende Opdagere 

 selv have givet de forskjellige Steder. Der kunde vistnok være 

 Anledning til at anbringe flere Navne paa Kartet, end skeet er, 

 men jeg maa anse det for mindre hensigtsmæssigt at give Navne 



