312 



Oksvoll, og ingen uden han vidste om den, da han i Pinsen 1872 

 paaviste den for Adjunkt Rygh. Indskriften findes paa en lodret 

 8 — 10 Alen høi Bergvæg; nederste Rune er neppe mere end 20 

 Fod over høieste Vandstand og ikke fuldt 100 Alen fra Søbredden. 

 Runerne er skrevne i en lodret Linje og maa læses nedenfra og 

 fra høire. Efter denne Linje gaar der imidlertid et Vandsig, og 

 det er rimeligvis dette, som har slidt Stenen saaledes, at der nu 

 næsten slet ikke er nogen Fordybning efter Bogstaverne. De 

 skjelnes næsten kun deraf, at de har beholdt en hvidgraa Farve, 

 medens Våndet har farvet den Flade, hvorpaa de staa, brun. Lidt 

 ovenfor Indskriftens Midte bues Fjældet en Smule ud, og der har 

 Afslidningen været stærkere. Runerne se ud, som om de er filede 

 ind. Den, som har ristet Runerne, kan, selv om han har staaet 

 paa en Afsats, som springer frem under Indskriften, kun med en 

 Stie have naaet de 10 øverste Runer, hvis Forholdene ved Berget 

 dengang var de samme som nu. 



Rygh sendte mig, kort efterat han havde op daget Indskriften, 

 en Afskrift med tilføiede Bemærkninger om hver enkelt Rune. Ud 

 paa Sommeren tog han med største Omhu en Kalkering, der paa 

 hpsstaaende Plade øverste Fig. a er gjengiven i Maalestok. 

 Indskriftens Krumning i denne Kopi er at forklare af Bcrgvæggens 

 Udbøining. Hvor Linjerne er dobbelte, antyder det, at de med 

 lige stor Rimelighed kan drages paa det ene Sted som paa det 

 andet. Hvor Trækkene er betegnede ved Prikker, angiver dette, 

 at Rygh har været i Tvil, om det er Runerids eller naturlige Gaarer 

 i Stenen. Ved Rune 4 (fra høire) kommer Afbrydelsen paa Krum- 

 staven til venstre af en Indhuling. — Derhos har Student Undseth 

 meddelt mig en særdeles god Tegning, der er et Resultat af gjen- 

 tagne Undersøgelser. Denne Kopi, der tager mindre Hensyn til 

 tilfældige Ujævnheder i Runernes Form, er meddelt paa samme 

 Plade som Fig. b. Ogsaa har jeg af Undseth faaet en Kopi, som 

 er tågen af en ikke runekyndig Skolelærer; denne staar meget 

 tilbage for de andre, men kan dog være til Hjælp ved Sammen- 

 ligningen. Den sidste betegner jeg ved c. 



