372 



hele brogede Phænomenernes Verden. — Vi afholde os her fra al 

 videre Kritik over dette Schopenhauers ethiske Ideal, som han 

 sammenstiller deels med den buddhistiske, deels endog med den 

 christelige Askese; men vi bemerke kun den her netop fra Ende- 

 punctet udgaaende Rivt i hans deterministiske System, idet netop 

 den høieste Potents af Selvbevidsthed og Selverkjendelse bevirker 

 et Gjennembrud af hvad han anseer for den høieste virkelige 

 Frihed. Denne absolute Selvfornegtelse, dennes asketiske Bort- 

 vendelse fra Alt, hvad Tilværelsen frembyder, er kun det ethiske 

 Correlat til Selvbevidsthedens absolute Selvabstraction, dens Ind- 

 dragelse i sig selv fra enhver objectiv Bestemthed. At tilkjende 

 den menneskelige Aand en saadan Evne, et saadant absolut Indif- 

 ferentspunct ligeoverfor enhver objectiv Bestemmelse, er netop at 

 tillægge den Uberum arbitrium indifferentiæ, og Feilen hos Scho- 

 penhauer er kun den, at han, istedetfor i dette Punct at see et 

 forbigaaende, sig selv ophævende Udviklingsmoment, er bleven 

 staaende derved som ved det absolute Resultat og den høieste 

 FuMkommenhed. Istedetfor at sige, at der i al menneskelig Hand- 

 ling, forsaavidt den er selvbevidst, er et Moment af Selvabstraction 

 og Negativitet mod al umiddelbart objectiv Bestemmelse, og at 

 den saaledes, selv naar den lader sig bestemme af givne Motiver, 

 dog stedse beholder Charakter af Selvbestemmelse, og fremdeles, 

 at Menneskets virkelige Frihed bliver større i samme Grad, som 

 denne Selvbestemmelse falder sammen med Tilværelsens almindelige 

 Idee — istedet herfor har Schopenhauer kun fondet Friheden i 

 denne absolute Negativitet, hvori Alt og tilsidst den selv maa gaae 

 tilgrunde. 



I Selvabstractionens Tomhed, arbitrium indifferentiæ, som kun 

 er det Grændsepunct, hvor Friheden fødes, har Schopenhauer sat 

 dens eneste Existents og saaledes væsentlig kvalt den i Fødselen, 

 istedetfor at forfølge dens virkelige Selvfrembringelse og Selvbe- 

 kræftelse, dens Væxt og Udvikling gjennem en ny isandhed aan- 

 delig Tilværelse. 



