152 



i Retningen fra Øst mod Vest mellem 62° og 62J nordlig Bredde. 

 I Helgelands Fogderi paaRødøen, } Mil fraTjøttø samt nogle andre 

 Steder inden dette Fogderi findes Kromjernsten, men om disse 

 Leiesteder har jeg ingen anden Underretning end den, at Ertsen 

 forekommer her som sædvanligt i Serpentin. (Bergmester Ellefsen). 



Den kromførende Serpentin hører ikke hjemme i nogen bestemt 

 Formation; den optræder saavel midt i Skiferfelter (Faastenen) som 

 paa Grændsen mellem det trondhjemske Skiferfelt og Sparagmit- 

 feltet; saaledes ligger Serpentinen i Kolletoen og i Torleifshong 

 paa eller ialfald meget nær Grændsen mellem det trondhjemske 

 Skiferfelt og Rundanes Kvartsskifere; det samme er sandsynligvis 

 Tilfældet med Rødkletten. Efter de geologiske Karter er Serpen- 

 tinen i Feragen samt i Feltet syd for Dybsjøen begrændset paa 

 den ene Side af Skifer, paa den anden af Bergarter, der tilhører 

 Sparagmitformationen; ligeledes efter de geologiske Karter ligger 

 Serpentinen ved Kjæmsjøen midt i Sparagmitf eltet; men de mange 

 smaa Serpentinfelter i Lesje, Sundalen o. s. v. optræder imellem 

 Grundfj eldets Bergarter. Denne Serpentinens Udbredelse viser 

 altsaa, at Kromjernstenens Forekomst er uafhængig af de lagdelte 

 Formationer. For de kromførende Serpentinfelters Optræden inden 

 Formationerne kan der ingen Regler spores. Xaar mange af disse 

 Serpentinfelter optræder i Nærheden af Sparagmitens Grændse mod 

 det trondhjemske Skiferfelt, saa kan man neppe hertil paavisc 

 nogen geologisk Grnnd. Forekomsterne af kromforende Serpen- 

 tinfelter ogsaa udenfor denne Grændse viser, at Beliggenheta!) mel- 

 den omtalte Grændse nærmest maa ansees som en Tilfældighed, 

 saa meget mere som Serpentinfelternc ved Røraas og i Foldalen 

 ingenlunde er mægtige Leier, men oftest udmærkede Kupper, 

 Serpentinen rager hyppigt op over de omgivende lagdelte Berg- 

 arter og da ofte som omtalt i udmærkede Kuppet En udmærket 

 Kuppefonn har saaledes den lille Torleifshoug i Grimsdalen, idet 

 den paa en særdeles iøinefaldende Maade staar frem af de omgi- 

 vende Skifere; den kaldes derfor ogsaa undertiden Kirken. Rø- 

 hammeren ved Røraas udmaTker sig ogsaa ved den fra de øvrige 

 lløider afvigende Form. Noget anderledes forekommer Serpentinen 



