157 



enkelt Rad bortover Fjeldet et kort Stykke, eller det kan være 

 mange Rader, der af og til lader skimte Tendens til Regler i sin 

 Anordning. Ved det i Fig. 1 fremstillede Forhold faar man Ind- 

 trykket af, at Kromdraaberne bliver flere og flere og kommer tættere 

 og tættere sammen, indtil de bliver saa mange, at de danner en 

 continuerlig Streng. Da dette Forhold ikke falder sammen med 

 Begrebet af en Gang som en fyldt Sprække, har jeg foretrukket 

 at benævne Kromforekomsterne Strenge. Undertiden ser man, at 

 en Slette fortsætter fra den udkilede Ende af en Kromstreng eller 

 et Kromnyre. Man sammenligne Profilet Fig. 5 (fra Kromgruben 

 Mynta i Feragenfj eldene), hvor den mægtige Kromjernsten gafler 

 sig, hurtigt kiler sig ud og Sletter fortsætter videre op mod Dagen. 



Kromstrengene og Kromnyrerne har i Regelen en liden Ud- 

 strækning i Felt, ofte under en Meter, et Par Meter sjeldnere, ved de 

 større Forekomster 30 Meter og derover. Imidlertid hender det 

 undertiden, at lidet mægtige Kromstrenge kan have en forholdsvis 

 ikke ubetydelig Udstrækning i Strøg. Ved Rødkjern i Feragen- 

 fjeldene kan man saaledes se en liden Kromstreng, snart sønder- 

 faldende i Draaber, snart ganske tynd og truende med at kile .sig 

 ud, fortsætte henimod 20 Meter henover Fjeldet. 



De i Serpentinen optrædende Sletter forrykker hyppigt Stren- 

 gene, hyppigt skjærer de dem af, uden at nogen Fortsættelse af Krom- 

 malm er atopdage; af og til sætter de igjennem Krommalmen uden 

 at forrykke den. (Se de paa Profilerne Fig. 2, 3, 6, 7 og 8 af- 

 satte Sletter). Atter andre Steder ser det ud, som om Malmen 

 fulgte langs Sletten et Stykke (se Fig. 6 fra Skjærp i Rødhamme- 

 ren); hyppigst er det saa, at Sletterne i Serpentinen ved Krom- 

 jernstenens Leiesteder optræder saaledes, at de spotter alle Forsøg 

 paa at finde Regler for deres Forrykninger. Fig. 2 viser et Ex- 

 empel paa mange hurtigt efter hinanden følgende regelmæssige 

 ! Forrykninger stadig efter den Lov, at det hængende af den for- 

 I rykkende Slette er gledet nedover. Her synes Sletterne at være 

 ! yngre end Kromjernstenen; men til andre Tider forekommer Slet- 

 ; terne paa en saadan Maade, at de maa ansees for medvirkende 

 j under Kromjernstenens Dannelse; saaledes kan Sletter, der fort- 



