159 



en liden Serpentinkuppe, hvori hist og her findes smaa Korn af 

 Serpentin. 



Kromgruberne i Lesjehorungerne er: Halvforhøi, Severine, 

 Aurtand og Olstad Gruber. 



Halvforhøi ligger i SV for Nysæter i SSO for Toppen af Stor- 

 horungen. Bergarten her er ikke almindelig ren Serpentin, men 

 den bestaar af sølvhvide Talkblade, Straalsten og Bitterspat med 

 Kromjernsten, alt indvoxet i grøn Serpentin, af en lysere Farve end 

 den i Rødhammeren og Feragenfj eldene. Mægtigheden af den hele 

 Serpentinmasse er her neppe mere end 10 Meter. Serpentinen 

 optræder her med Afløsningsflader med Fald mod VNV svagt; 

 Sletter gaar tvert over disse Afløsningsflader, der har Udseendet 

 af Lagflader. Fig. 12 viser et Profil af Serpentinen ved Halvfor- 

 høi. Strax ovenfor Serpentinen sees Bøininger i Glimmerskifernes 

 Lag, og disse Bøininger er saa stærke, at Bøiningsvinkelen er 

 under 90°. I Serpentinen ved Halvforhøi ligger Kromjernstenen i 

 uregelmæssige Masser, hvis længste Dimension følger Serpentinens 

 Afløsningsflader (se Fig. 4). I VS V, længer op paa den nordre 

 Side af Lille-Horungen, findes Serpentin, der fører smaa Mængder 

 af Kromjernsten. 



Severine Kromskjærp ved Fillingvand har lidt Malm i Ser- 

 pentin med Afløsningsflader med Fald mod Øst 55°. Serpentinen 

 er her, som ved Halvforhøi, fuld af Straalsten, Talk, Bitterspat og 

 lidt Kromjernsten. 



Aurtand Grube, ogsaa kaldet Rødhoug Grube. sandsynligvis 

 den samme, som paa de geologiske Karter er opført linder Navn 

 Sjcmg Grube, er drevet paa en Øst til Vest gaaende Kromstreng, 

 der har staaet lodret, med omtrent 8 Meters Udstrækning i Felt, 

 Malmen har været gjennemsat af Gange af Bitterspat. Serpenti- 

 nen er noget renere end i de foregaaende Skjærp, dog sees Talk- 

 blade indsprengt. Paa flere Steder i Nærheden af disse Leiesteder 

 findes en Bergart, bestaaende af hvid sæbeagtig Talk, hvori ligger 

 paa kryds og tvers langstrakte, ofte nævestore Stykker, bestaaende 

 af Serpentin og Olivensten. 



Olstad- Grub erne er flere, og de er drevne paa et lidet Drag 



