1G0 



af Kromjernstenstrenge, der gaar mod NXO med Fald mod \ XV. 

 Serpentinen er lys grønliggraa, fuld af smaa indsprengte Kromjern- 

 stenstykker. De to 'Profiler (Fig. 7 og Fig. 8) giver et Billede af 

 Malmens Forekomst. Mægtighed og Udstrækning i Felt er ikke 

 stor ved nogen af Kromjerngruberne i Lesjefjeldene. Ved Aurtand 

 Grube og ved Olstad Gruber optræder Serpentinen som en mæg- 

 tig Gang. 



Skamsd al- G ruben ligger ved Foden af Drugshø ved den Bielv 

 til Jora. der kommer fra Langvandene. Serpentinen her er tilsy- 

 neladende et mægtigt Leie i kvartsrige Glimmerskifere og glim- 

 merrige Kvartsskifere. Ved en liden Fos nedenfor Gruben sees 

 underst disse Skifere med Fald OSO 30°, derover ligger Serpentin 

 med Afløsningsflader, der ser ud som gode Lag, Fald af disse lige- 

 ledes mod OSO. (Se Profil Fig. 13). Over Serpentinen ligger 

 ligeledes Kvartsskifere og Glimmerskifere med Fald mod OSO med 

 Bøininger i Lagene, saa Faldvinkelen varierer. Kromjernstenen her 

 danner lindseformige Masser, der med sin Længdedimension følger 

 Serpentinens ,.Lag" (se Fig. 9). Malm gjenstaar i en af Lindserne 

 med O.a Meters Mægtighed; den skal paa et enkelt Sted her have 

 naaet en Mægtighed paa en Mands Høide. I Felt er Gruben for- 

 fulgt omtrent 10 Meter og ligesaa langt i Fald. Gruben ligger 

 fladt, saasom Malmen og Serpentinens Afløsningsflader ligger fladt. 

 Kt lidet Skjserp og nogle smaa Klatter af Kromjernsten tindes i 

 Nærheden. Sinding bemærkerom denne Forekomst, at det egentlige 

 Grubefelt dannes af Serpentinskifer, der stryger conform med den 

 omgivende 1 Bergart. 



De Forekomster af Kromjernsten, som jeg har seet, gjør, 

 naar undtages Forekomstcrne i Rødhammer og Feragenfjeldene, 

 ikke Indtrvk af at være synderlig rige. Samtlige Forekomster i 

 Foldalen, i Lesjetjeldene, den i Faastenen forer Kromjernsten yderst 

 uregelimessigt. med ringe Udstrækning i Strog: pii mange Steder 

 sees kun en enkelt liden Klat med Krommalm, i mange Brud kan 

 ingen Malm opdages. Imidlertid vil jeg dermed ikke antyde, at 

 Krommalm i Større Kvantiteter ikke skulde va i re at frcmhnde paa 

 nogen af disse Steder. Ligesaa stadig som Kroinmalmen er i sin 



