193 



og Sølv, uagtet Glasfabrikker dengang allerede vare indrettede i 

 Spanien og Gallien — og Glasfabrikkerne i Kom allerede dreves 

 fra Keiser Tibers Tid. 



At de romerske Fabrikata fik længst Vei til Norge, følger 

 af, at de med størst Sandsynlighed kom til Norden ved Mellem- 

 handel over Nordtydskland. Var de romerske Produkter komne 

 fra det af Romerne erobrede og civiliserede Britannien, vilde upaa- 

 tvivlelig de romerske Myntfund have været lige saa talrige ved 

 Norges Kyster, som de nu ere ved Sveriges Sydkyst og paa Dan- 

 marks Øer. De norske Oldsagfund synes ikke at give Grund til 

 at forudsætte nogen Forbindelse mellem Britannien og Norge før 

 efter Midten af det 5te Aarhundrede, da Romernes Herredømme 

 over Britannien var forbi og Angelsaxerne havde nedsat sig i 

 Landet. 



Men om end Nordens Handelsforbindelser med Verdensriget 

 gik over Nordtydskland og den romerske Kulturindflydelse ved 

 Handelen kom til Norden i Retning fra Syd mod Nord, er dermed 

 i mindste Maade bevist eller sandsynliggjort, at Indvandringen af 

 det første jernbrugende Folk til Norden gik netop samme Vei — 

 eller at det første jernbrugende Folk kom samtidig med de ældste 

 af disse romerske Produkter til Norden? 



Dog heroin senere. 



Smaalenenes Amt I. Thrygstad Pgd., søndre Langsæter: et 

 stort Bæger af grønligt Glas, af Form som en omvendt Kegle. 

 Nedenfor Mundingen er et bredt Baand af udenpaalagte Glastraade, 

 Siderne prydes forresten af paalangsgaaende noget tykkere uden- 

 paalagte Glastraade, som forsvincle et Stykke ovenfor Glassets 

 halvkugleformede Bund. Det er fundet i Gravhaug ved et Skeiet 

 1708, forvares i Oldsagsamlingen i Kjøbenhavn og er afbildet i 

 Worsaae's nordiske Oldsager under No. 312. I Graven vides des- 

 uden at være fundet en liden glat Guldring, nogle Perler af rødt 

 Ler, et Stykke af en Broncefibula (og af et Sværd?) confr. Antiq. 

 Tidsskrift for 1843—45 p. 114, Norske Fornl. p. 8 og p. 716, Boyes 

 oplysende Fortegnelse 51. 



Glasset er ogsaa afbildet i Aarsberetn. 1857, Pl. 2, Fig. 9. 



Vidensk.-Selsk. Forh. 1873. 13 



