214 



Glas, hvilket Slags romerske Oldsager ofte er fundet i norske Grav- 

 hauger lige op til Nordlands Amt (Somnæs, Helgeland). 1 ' I Dan- 

 mark ere de ogsaa fundne ved ubrændte Lig (Antiq. Tidsskr. 

 1846, 22, Annal. 1850, p. 361, og 1861, p. 305, Nydam Mose p. 51, No. 

 52), men, saavidtjeg ved, aldrig i Sverige, 2 hvor derimod Benbrik- 

 ker ere paatrufne (Ulltunafundet ogBruzelius, II, pag. 91) lig dem 

 i de norske og danske Grave. Af Vaabnene i Avaldsnæsfundet 

 kan Sværdet visselig med Grund ansees for at være af udenlandsk 

 Oprindelse ; det var fastrustet i en med Bronce- og forgyldte Sølvbaand 

 rigt prydet Skede. Desuden fandtes 6 Fingerringe af Guid, en Guld- 

 naal og en pragtfuld aaben Halsring af Guid (Metalværdi 350 Spd.) 

 samt en Broncekjedel af almindelig Form (Rygh, Aarbøger 1871, 

 pag. 158, Anm.). Avaldsnæsfundets Guldsager veie tilsammen 

 omtr. 50 Lod (Rygh, Aarsb. 184). 



XVI. Klep Pgd., Hauge: stort Broncefad fundet i et langt 

 Gravkammer, uden sikker Efterretning om med brændte eller 

 ubrændte Ben. Karret er 19V 2 Tom. over Mundingen og 3V 2 Tom. 

 dybt, har en lav Fod, flad Bund og rette Sider. Sin romerske 

 Oprindelse beviser det ved 3 Hanker i Form af Menueskehoveder, 

 hvorfra udgaa krumme Bøiler, der ende i Dyrehoveder med op- 

 staaende Ører, og hvori hænger løse sexsidede Ringe. Fundet for- 

 resten er ovenfor beskrevet under „Glaskar" No. XIII. Karret er 

 afbildet i Aarsb. 1869, fig. 19. 



XVII. Klep, Pgd., Anda: Et i usædvanlig Grad vel bevaret 

 Broncespand, afForm ligesom de foran nævnte Kratere ligt Worsaae 

 No. 302, 9V 2 Tom. høit og 9 3 / 4 Tom. over Mundingen. Foden er 

 lidt over 1 Tom. høi og 4V 2 Tom. tversover. Under Randen, der 

 er meget tyk, og hvorpaa er fæstet to i Bladform ornamenterede 

 Ører, sees syv rundt Karret inddreiede Linier. To lignende ere ogsaa 

 inddreiede strax ovenfor Foden. Hadden mangler, men Hulleme i 

 Ørerne bære tydelige Spor af Slid. Paa Karrets ene Side er over et 

 lidetBrud tilklinket en rund Metalplade omtr. 1% Tom. i Diameter. 



J Aarsbcrctn. 1866, p, 89. 



* Det Antagcndo, at de i Apollovasen fundne smeltede Glasstykkcr skulde have 

 været Glasbrikkcr, er mere end usikkert. Rimeligere har de været Glasperler. 



