217 



52 Fund, 

 hvori 

 93 BroDcekar, 

 I Danmark 1865( (af mulig romersk 

 Oprindelse) 

 hvo raf 

 20 Siler og Øser. 

 11 Fund, 

 hvori 



I Sverige 1872 (12 Broncekar, 

 hvoraf 

 1 „Kastrull". 



23 Fund, 

 ri 1 / hvori 

 36 Glaskar. 



9 Fund, 

 Sverige 1872 { hvori 



9 Glaskar. 



1 Aarbø^er 1871, pag. 445. 

 Anm. Jeg vil her medtage ogsaa et andet Slags Kar, som stadigen forekommer i 

 Forbindelse med disse nordisk-roraerske Fund, og som formedelst deres Ensar- 

 tethed saavel i Arbeidsmaade som Ornamenter af mange ansees for at være 

 importerede Industriproducter ligesom Glas- og Broncekarrene, nemlig de eien- 

 dommelige Træspand med Broncebeslag. 



I Danmark forekomme de hyppigt i de sjællandske Grave (det hos Worsaae 

 No. 311 afbildede er imidlertid fra en norsk Gravhaug). I Mosefundene savnes 

 de heller ikke, confr. Nydam Mose, p. 37. Ifølge Professor C. Engelhardts før 

 citerede Fortegnelse over ældre Jernalders Fiind i Danmark kjendte man i 1865 

 15 Fund, hvori 17 Træspand med Broncebeslag. Hr. Amtmand Vedel har se- 

 nere paa Bornholm opdaget et lidet Exemplar i en Gravkiste med ubrændt Lig. 



I Dr. Lisch's „R6mergråber" i Mecklenburg blev fundet to broncebeslaaede Træ- 

 spand, og i Beskrivelsen nævner Forfatteren ogsaa nogle andre tydske Fund af 

 Træspand, i Almindelighed indeholdende brændte Ben. 



I frankiske Grave ere de forekomne enkelte Gange som store Sjeldenheder, 

 confr. La Normandie souterraine, p. 397, fire Træspand med Broncebeslag — dog 

 noget varierende fra de i Norden fundne, idet f. Ex. de tre nederste Baand ere 

 af Jern, hvilket aldrig er bemærket paa de nordiske. 



Noget hyppigere ere de opdagede i angelsaxiske Grave, (confr. Akerman, 

 remains, p. 55 og Pl. XXVII, R. Smith, collect. antiq., Vol. 2, pag. 160, 161 

 og 169, dog langt fra saa hyppigt som f. Ex. i de danske Grave. Mr. Aker- 

 man bemærker, at de ere fundne i saavel Mænds som Kvinders Grave, men at 

 disse vel arbeidede og beslagne Kar maa efter Erfaring fra angelsaxiske Grave 

 alene have tilhørt Rigfolk. 



Fra hele Sveriges Land kjendes mærkeligt nok kun et Fund, hvori ét Kar af 

 heromhandlede Slags (Jored, Bohuslen). 



