265 



^ ^ t=t , meru, er udentvivl identisk med det latinske 



mare, det tyske Meer og det oldnorske marr, skjønt Kjønnet vexler, 

 idet Ordet er Maskulin i Ægyptisk og Oldnorsk, nien Neutmm i 

 Latin og Tysk. Imidlertid er Vexlingen mellem Maskulin og Neu- 

 tmm neppe meget paafaldende, ja endog nødvendig i Ægyptisk, 

 hvor Neutrum ikke tindes; besynderligere er det derimod, at 



^ t=t . ment, som i Hieroglyfisk er Maskulin, i Demotisk 



og Koptisk (ilHpe, mere) er Feminin. Det er aabenbart, at meru 

 paa dette Sted har Betydning af Hav, da det staar i Parallelisme 

 til iuma og maa tillægges samme Betydning som dette. Forfatte- 

 ren har nemlig først brugt det semitiske Ord iuma i Udtrykket 

 tma m iuma, Byen i Havet, men siden i Tar n meru, ran- f, Tyrus 

 i Havet, dens Navn, anvendt det enstyclige ægyptiske mmt. Chabas 

 oversætter meru med port, Havn, og sammenligner det med det 

 koptiske ejmpw, portus, statio navium ; 1 men han forvexler eller 

 sammenblander det uden Tvivl med et andet, forresten nær be- 

 slægtet Ord med en lidt forskjellig Ortografi, nemlig g, mert, 

 eller [j (j ^ , merit , Havn , Land ved Søen eller en Flod. 2 



Meru brugtes, ligesom iuma, ikke blot om Hav, men tillige om 

 Sø, Indsø, saaledes ogsaa om de kunstige Søer, der dannedes der- 

 ved, at Nilvandet under Oversvømmelsestiden afspærredes i Bas- 

 siner. Af dette Ord har uden Tvivl Møris-Søen faaet sit Navn, der 

 senere mærkværdig nok er ombyttet med det enstydige semitiske 

 $JO!l, Fayum. Overhoved synes det semitiske Ord iom at have 

 fortrængt det gammelægyptiske meru, der blot har vedligeholdt sig 

 i det koptiske JULHpe, med den specielle Betydning inundatio. 



J"I^ < ^ > (j (j bariu, koptisk S^.pi, navicula. Ordet 



er Feminin saavel i Hieroglyfisk som i Koptisk og identisk med 

 det græske fra Ægypten laante gapte, Den siclste Sætning er 



1 Chabas, Voyage d'un Égyptien, S. 168. 



2 Brugsch, Worterbuch, S. ( 



3 Se Hevodot II, 41 og 96. 



