269 



Her er det blot det sidste Ord, som vækker Tvivl. Chabas 1 

 foreslaar istedetfor ^1 Jj ^ (| at læse ^1 ^ ^ f^, som be- 

 tyder Ild, Brand, og idet han sammenligner Udtrykket f| <=> 



"^Hj I ^ ty mGC ^ C ^ et ^ atms ^ e ^ ne comDur i> oversætter han vort 

 Sted: on la brule en tisons. Brugsch derimod, som tror, at Ordet 

 er rigtig skrevet, henfører det til det koptiske 2.0TCJ, hvilket kan 

 have Betydningen vulnerare; 2 men det Determinativ, som følger 

 efter det hieroglyfiske Ord, passer ikke med denne Betydning. 

 Imidlertid synes Brugsch ogsaa at have tåget Hensyn til et andet 

 temmelig ligelydende koptisk Ord 2£<s,Tqe, som betyder reptile, 

 idet han oversætter Stedet: brennend ist sie (sc. die Stadt Tarau, 

 hebr. HJpS a graviter percussit, pungit, woher crabro, 

 vespa) dur cli schmerzhaften Stick. Ingen af disse Forklaringer til- 

 fredsstiller mig ganske, og jeg skulde være tilbøielig til at henføre 

 det hieroglyfiske fetbu til det koptiske ftÅTjme, ahj^wvLa, acervus, 

 (b og m vexler som bekjendt hyppigt), hvorved Stedet kommer til 

 at lyde: den (Byen) er brændt til en Hob, Dynge, Askehob. Skjønt 

 Forklaringen er forskjellig, træffer min Overs ættelse i Betydningen 

 sammen med den, Chabas har givet. 



Jeg oversætter altsaa hele det anførte Sted saaledes: Ved Ind- 

 trædelsen i Tarau vil du sige: 3 Byen er nedbrændt til en Askehob. 

 Dette passer med Tonen i vor Reisebeskrivers livlige Fremstilling, 

 og vil ikke sige Andet end : da du kom til Tarau, fandt du det ned- 

 brændt. Hermed stemmer meget vel det Udraab, som derpaa følger : 



abmer usi mohar 



Besværlig meget Mohars Stilling. 

 Meget besværlig er en saadan Reisendes Stilling, han finder 

 ikke den forventede Hvile og Vederkvægelse. 



1 Voyage d'un Egyptien S. 173 flgg. 



2 Brugsch, Worterbuch, S. 1687. 



Hjælpeverbet (j være, forbundet med Hovedverbet ved Præpositionen 



til, danner Futurum. 



