318 



Efter denne Udvikling indsees det, at Firdusi har valgt de 

 anførte Tal for at sige: Kong Ms. Haand er krummet foråt mod- 

 tage, ikke for at give; eller (da Textens Kaf baade betyder 

 Haand og Gavmildhed) : K. Ms. Gavmildhed bestaar i* en krummet 

 Haand for at modtage, ikke for at give. 



Muligt, men ikke sandsynligt, er det, atDigteren maaskee har 

 villet udtrykke en lukket Haand, der noiagtigere vikle være be- 

 tegnet ved Tallet 99 ; men, at han for Metrets og Rimets Skyld 

 har valgt det mindre nøiagtige 93, der i saa Fald ogsaa kan be- 

 tegne Haandens Krumning, idet man er i Begreb med at lukke 

 den. Men havde en saa kløgtig og øvet Digter som Firdusi villet 

 betegne den lukkede Haand, da vilde han uden Vanskelighed have 

 kunnet finde Udtryk derfor ved at multiplicere og addere Tal, der 

 betegnede en saadan, f. Ex. 49. 



Den Skik at betegne Tal ved visse Stillinger af Fingrene er 

 forøvrigt meget gammel. Den var allerede i Brug hos de gamle 

 Grækere og Romere. Plinius omtaler en Statue af Janus, hvis 

 Fingre paa begge Hænder havde saadanne Stillinger, at de beteg- 

 nede Antallet af Dagene i eet Aar. 1 



Don Juan Perez de Moya- fremstiller enkelte af de Beteg- 

 nelser, som vare i Brug hos Romerne. Deraf sees blandt andet, 

 at disse antydede Tallene fra 1 indtil 99 ved Fingrene paa den 

 venstre Haand og paa den høire Tallene fra 100 indtil 10,000. 3 



Juvenal siger i den 10de Satire om Nestor: 



Felix nimirum, qui per tot sccula mortem 



Distulit atquc suis jam dextra æmputdt armos. 



Nestor prises saaledes lykkelig, fordi han tællede sine Aar paa 

 den høire Haand, d. e. var bleven over hundrede Aar gammel. 



1 Plinius, fiist. uutwalis, Ub. XXXIV. cap. Vil. 



2 Moya udgav i det 16de Aarhundredc et mathematisk Værk paa Spansk, hvoraf 

 M. A. Maure i BulUtino (li Biblioijrnjia di Storia delle scienze mattmaliche 

 e Jisichc, T. /., Roma 1SC8, har leveret et UdtOg paa Italiensk. 



' Denne Modsætnin^ i Bruden af Ilanderne er tnalog med BlodMBtniOgeD i Skrif- 

 tens Ketniiltf i Orienten fra Iloire til Venbtre: i Oeeidenten. omvendt 



