364 



Søgangen er betegnet med Tal efter Scalaen til 9, hvor 

 er Havblik og 9 det sterkest oprørte Hav. 



Med Hensyn til Skibets paaværende Plads under Rejsen til 

 Spidsbergen og tilbage ha* jeg fra Captl. Otto modtaget følgende 

 Oplysninger. 



„Den i den meteorologiske Journal anførte Bredde og Længde 

 er ikke Bestikkets. Da jeg nemlig paa Tilbageturen fra Spids- 

 bergen efter Observationer fandt, at Skibets virkelige paaværende 

 Plads var en ganske anden, end Bestikket viste, rettede jeg i Jour- 

 nalen tilbage for hver Dag, hvad Skibet ifølge de erholdte Obser- 

 vationer sandsynligvis havde daglig forandret sin Plads mere Nord 

 og Vest hen, end den ved Loggen erholdte Fart og Coursen udviste. 

 Fra den 21de November, da sidste Land saaes, til den 4de og 

 5te December, da jeg fik Observationer (taalelig gode, ialfald Bredde- 

 observationer), var Skibet kommet 2° 10' nordligere og mere end 

 4° vestligere, end Bestikket viste. 



At Driften i Stormvejret og den svære Sø vanskelig kunde 

 bestemmes, isærdeleshed da Mørket ikke tillod at se Kjølvandet, 

 er ganske klart. Efter Capt. Hansens Erfaring med Skibet under 

 tildels lignende Omstændigheder blev Driften beregnet til 6 Stre- 

 ger, hvilket synes at burde være tilstrækkeligt. Da Skibet under 

 den 5 Dages Storm stadig laa sydover, og da det har vist sig at 

 være kommet baade nordligere og vestligere end beregnet, skulde 

 dette tyde paa, at der var beregnet forlidet Drift, men selv om 

 man regner 8 Stregers Drift, er Forskjellen mellem Bestikket og 

 den virkelige paaværende Plads altfor stor til ikke at hidrøre fra 

 en temmelig betydelig Strøm, der gaar i nordvestlig Retning. De 

 kjendte Mænd vare alle enige i at have bemærket om Sommeren 

 og tidlig paa Høsten en Strøm paa Vestsiden af Spidsbergen, som 

 sætter Nordvest eller Nordnordvest hen. Med nogenlunde Be- 

 stemthed at kunne angive Strømmens Fart er vist vanskeligt." 



Idet vi sammenstille Observationerne fra Albert"-Expeditionen 

 med de meteorologiske Observationer fra det nordlige og nord- 

 vestlige Europas Kyster, tinde vi tiere interessante Resultater, der 

 vise den store Betydning, som Iagttagelser fra de arctiske Farvande 



