369 



i Overfladen, medens Luften var meget koldere. Det er ikke 

 usandsynligt, at Contrasten mellem det varme Hav og det kolde 

 Spidsbergenland her, saaledes som jevnlig er Tilfældet paa Norges 

 Kyst om Vinteren, har været ledsaget af en Forskjel i Lufttrykket, 

 saaledes at dette over det kolde Land har været betydelig højere 

 end over det varmere Hav. Ligesom Vinden i Norge om Vinteren 

 staar ud af Fjordene mod de mildere Kystegne, saaledes staar 

 sandsynligvis en efter Forholdene endnu sterkere Vind ud af Fjor- 

 dene paa Vestspidsbergen mod den varme Rende af Havet, som 

 stryger langs Spidsb ergens Vestkyst. Sterke Østenvinde paa Spids- 

 bergens aabne Vestkyst turde høre til de normale Vejrforholde 

 om Vinteren paa disse Kanter. Vi have ingen Iagttagelser, der 

 oplyse om Isforholdene østenfor det Strøg, hvor „Albert" befandt 

 sig i de sidste Dage af November og de første Dage afDecember, 

 Men Havets Isothermer vise en aftagende Temperatur mod Øst, og 

 efter al Sandsynlighed er Afstanden til den faste Is saa silde paa 

 Aaret ikke meget stor. Denne Fastis, der maa søges søndenfor 

 Østspidsbergen og et Stykke ned mod Bjørneøen, omtrent paa 20 

 Graders østlig Længde, vil have den samme Virkning som Spids- 

 b ergens Fastland til at fremkalde lav Varmegrad i Luften og et 

 tilsvarende højere Lufttryk. Det tør antages sandsynligt, at en 

 her liggende Fastisflade, der strakte sig langt østover, har været 

 medvirkende til at fremkalde det højere Lufttryk, hvis Virkning vi 

 erfare i de sterke østlige Vinde, som „Albert" mødte. 



Da „Albert" befandt sig paa Opturen mellem Bjørneøen og 

 Spidsbergen, den 23de og 24de November, var Vinden frisk nord- 

 østlig. Det var først, da den kom under Bredden af Sydkap, at 

 Stormen begyndte, og den vedblev, helt indtil Skibet var kommet 

 ned igjen heniinod Bjørneøens Bredde. Det har altsaa været særegne 

 Forhold, der i Dagene den 24de til 27de November fremkaldte 

 den Fordeling af Lufttrykket, som gav den sterke Storm. Hvilke 

 disse særegne Forhold vare, er det ikke muligt at paavise. Vi 

 blive her staaende ved Meteorologiens endnu uløste Hovedproblem, 

 Lovene for Lufttrykkets Forandring. Vi kunne alene, som oven- 

 for er gjort, henpege paa de almindelige Forhold, om hvilke vi 



Vidensk.-Selsk. Forh. 1873. 24 



