403 



hvor det var, indtil næste Morgen, medens Hjorden forresten blev 

 ført bort. Hyrden indvilligede og kom igjen Morgenen efter. Da 

 sagde Lammet: ..Hyrde ! læg dig næsegrnus, saa at du ikke seer, hvad 

 her foregaaer, medens jeg bygger mig et Palads." En Stund der- 

 efter sagde Lammet: .,Hyrde, staa op og see!" Hyrden saa sig 

 om og fik see hele Sletten bedækket med et prægtigt Palads med 

 alt Tilbehør og en stor Park fuld afTræer, Buske, Blomster, kjø- 

 lige krystalklare Kilder m. v. 



Aldeles betagen af Forbauselse ved dette Syn spurgte Hyrden : 

 ..Hvorledes er dette Underværk saa pludselig bragt istand?" Lammet 

 svarede: ..Alle sandselige Gjenstande ere hverken sande eller væ- 

 sentlige; de ere kun Skuffelser og indeholde Forvandlinger uden 

 al Sandhed. Har Du aldrig havt Drømme, Hyrde?" Denne svarede: 

 ..Jo, jeg har havt mange og mangeslags Drømme." Lammet spurgte : 

 ..Vaie dine Drømme Sandhed'/" ..Nei, svarede han, intet mindre end 

 Sandhed." Hvortil Lammet føiede : ..Alle Gjenstande for Sandserne 

 ligne dine Drømme." 



Xæste Dag forvandlede Lammet sig til en Tiggerdreng, gik 

 ind i Staden og bankede paa Palaclsets Port. Kongen, som just 

 saa ud, fik Øie paa Drengen og gik ned i Porten til ham. Ved at 

 spørge ham ud fattede han Anelse om, at Drengen var den ham 

 i sin Tid lovede chubilghanske Søn, og han bad ham komme ind 

 i Paladset. Men Prindsen undskyldte sig og gjorde sig usynlig. 



Dagen efter sendte han Hyrden ind i Staden med Indbydelse 

 til Kongen, hans Dronninger, Ministre m. Fl. til at besøge ham i 

 hans Palads. Kongen modtog Indbydelsen og begav sig med sit 

 hele Følge til det magiske Palads, hvor Prindsen beværtede ham 

 paa det Prægtigste og viste ham alle tænkelige Æresbevisninger. 



Under Samtalerne erkjendte Kongen Prindsen for sin Søn, og 

 denne gav Faderen følgende Formaning : ..Hædre fra idag af detre 

 Fortræffeligste 1 hele dit Liv igjennem. rid paa Troens Hest, driv 



1 De tre Fortræffeligste eller Ypperste er et Udtryk, som jevnlig fore- 

 kommer i den buddhistiske Literatur, og derved betegnes saavel hos de nordlige 

 som sydlige Buddhister den Trilogi Buddha (Indsigt, Viisdom), Dharma 

 (Ret) og Sang ha (Menigheden repræsenteret ved Geistligheden). 



26* 



