419 



Springen. 1 Det lieder fremdeles hos Grimm 2 : Efter Maaltidet, der 

 hverken mætter eller nærer, begynder Dandsen; i et Træ sidder 

 Spillemanden, hans Violin e ler Sækkepibe er et Hestehoved, hans 

 Fløite er en Klubbe eller en Kattehale. 



I en mod en Bondekarl i Bergens Stift mod Slutningen af det 

 17de Aarhundrede anlagt Hexeproces angives han at have tilstaaet, 

 at han havde tjent Satan som Trommeslager paa Dovrefjeld, hvor 

 han havde brugt to Kalverumper som Trommestikker. 3 



Werlauff omtaler et lige til sildige Tider verserende Rygte, at 

 Troldqvinder have tilstaaet, at de paa sine Samlingspladse have 

 holdt sig lystige, drukket 01 og Mjød, dandset og spillet. „Ja de 

 ere gaaede saavidt i deres phantastiske Bekjendelser, at de have 

 sagt, at Satan spillede for dem nu paa en rød Fiol, nu paa Lange- 

 spil, nu paa Pibe og Tromme, nu paa Lur". 4 



Hos Soldan 5 heder det: Efter Maaltidet begynder Dandsen, 

 en Runddands med Ansigtet vendt udad, medens en Hex i Midten 

 af Kredsen staaer paa Hovedet og tjener som Lysestage: Sække- 

 piber, Violiner og Trommer tone, og Choret synger o. s. v. 



Maaltiderne i de store Forsamlinger bestaae snart af knap og 

 væmmelig Mad, snart maae de Riges Forraad levere af det meest 

 Udsøgte og Velsmagende; kun mangler Salt, ofte ogsaa Brød. 6 



Uagtet Gjestebud, Dandsog anden Lystighed ere saavel Hexenes 

 som Dåkini'ernes væsentligste, ja, undertiden, eneste Beskjæftigelser 

 ved deres store Sammenkomster, saa tillægges dem dog ogsaa an- 

 den Virksomhed. Dåkinferne bekjæmpe onde Aander og befordre 

 Religiøsitet og Sædelighed blandt de Folkeslag, hvor de optræde. 

 (S. 410). 



Hexene derimod ere Satans Verktøier til at befordre allehaande 



1 Grimm, Deutsche Mythologie, 2. Ausg. S. 1008. Han citerer Keisersbergs Omoiss 

 36. 40. Venusbjcrgct cr et Bjerg, hvori Fru Holda eller Venus residerer, 

 og hvori Mænd undertiden blive indtagne. Grimm l. c. S. 905. 



2 S. 1024-25. 



3 Strdrn, Søndmørs Beskrivelse, II. S. 497. 



4 Sk. Lit. Selsk. Skrifter, 19 B., S. 389 - 90. 



5 Geschichie der Hexenprocesse. Stuttgart und Tub ing en 1843. S. 231 — 32 



6 Soldan l c. S. 231-32. Saltet holdtes for helligt. Grimm l. c' S. 998 flg. 



27* 



