450 



som efter først at have fundet Sporet har forfulgt det med sjelden 

 Udholdenhcd og i liere Aar har ofret det meste af sin Fritid paa 

 disse ingenlunde lette Undersøgelser. Man kommer derved ikke 

 langt ved blot at spørge sig for hos Egnens Beboere; Almuen synes 

 ikke at Isegge Bynderligt Ma rke til dette Slags Oldtidslevninger. 

 Hr. Arrtesen har gjort sine fleste Fund ved at gaa omkring og 

 undersøge ethvert Stykke bart Fjeld, som syntes skikket til derpaa 

 at anbringe en Helleristning, og først ved ofte gjentagne Besøg 

 paa hvert enkelt Sted har han bragt det dertil, at vel nu de aller- 

 fleste Ristninger i denne Egn kunne antages at være kj endte. Det 

 hele Antal (det vil sige Antallet af Grupper af Ristninger) er 141, 

 hvoraf mindst 130 først ere fundne af Hr. Arnesen. 



Forhaabentlig vil der vel kunne findes Udvei til at faa ialfald 

 de vigtigste af disse mærkelige Oldtidsminder paa tilfredsstillende 

 Maade afbildede og beskrevne, skjønt dertil vil kræves forholdsvis 

 betydelige Midler. At give et nøiagtigt og fuldt brugbart Billede 

 af Helleristninger er, som Enhver, der har havt Anledning til at 

 se saadanne, vil vide, ingen let Opgave, naar de, som oftest er 

 Tilfældet, beståa af mange over en større Flade spredte Figuren 



Imidlertid ville ogsaa de foreløbige Oplysninger em de nyop- 

 dagede Ristninger, som kunne gives, uden at man endnu har nøi- 

 agtige Tegninger, i flere Henseender være af Interesse for dem, 

 der beskjæftige sig med Studiet af Ilelleristningerne. Jeg skal 

 derfor herved efter Adjunkt Arnesens Anmodning forehrgge Selska- 

 bet en saadan foreløbig Meddelelse, bygget paa de Materialier, han 

 velvillig har overladt mig til dette Brug. 



En geografisk ordnet Oversigt over alle nu kjendte norske 

 Helleristninger vil tindes i den nedenfor indtagne Fortegnelse, 

 hvori tillige Arten og Antallet af de forskjellige Figurer, de inde- 

 holde, summarisk er angivet; forsaavidt derom haves Underretning. 

 For at anskueliggjøre Kistningernes geografiske 1'dbredelso i den 

 sydlige Del af Smaalenene tilfoies derhos et Kart, hvorpaa Navnene 

 paa de Gftjtode, hvor Bistiiinger forekomme, ere understregede og 

 ved hvert af dem saaniange rode Punkter eie anbragte, som der 



