70 



med meget milde Vintre kunne de mangle, som f. Ex. i Januar 

 1872 — da er Christiania altid varmere end Frognersæter. Naar 

 en Kuldeperiode ender, sker Overgangen til mildere Vejr først ide 

 øvre Luftlag. Den kolde Luftstrøm fra det Indre fortsætter en kort 

 Tid under den varme fra Sønden kommende. Dette kaldes af Bon- 

 den i enkelte Dale ,,Hej-Tøe". Det hender da jevnlig, at Dovre 

 har faaet Varmegrader en Dag tidligere end Christiania, og medens 

 Christiania har nordostlig Vind, er Vinden i Højden og ved Kysten 

 allerede fra Sydkanten. I denne varme Overstrøm kunne opsti- 

 gencle Luftstrømme frembringe Nedbør eller saadan muligens frem- 

 kaldes ved den øvre varme Strøms Berøring med den lavere kolde: 

 det er da at Frognersæter er varmere end Christiania vecl Nedbør. 



Sterke Vinde tilintetgjøre den kolde Luftstrøms Virkninger til 

 at gjøre Christiania, koldere end Frognersæter, selv ved meget lave 

 Temperaturer, hvorpaa flere Exempler haves, især fra Februar 1871. 

 Saadanne sterke Vinde ere forbundne med op- eller nedstigende 

 Luftstrømme og fremkalde en Aftagen af Temperaturen med Høj- 

 den. De ere imidlertid i Regelen om Vinteren af større relativ 

 Fugtighed, ofte ledsagede af Nedbør og bringe Temperaturaftagel- 

 sen sjelden op til nogen betydelig Størrelse. Er Temperaturen lav, 

 kan det under saadanne Forhold være meget, koldt paa Frogner- 

 sæter. 



Som Resultat fremgaar, at strenge Vintre, med roligt Vejr, 

 gjøre Christiania koldere end Frognersæter, men milde Vintre, med 

 uroligt Vejr gjøre Frognersæter koldest. Perioden 1870—72 har 

 havt en koldere Vinter end den normale er, og Temperaturen kan 

 saaledes antages i Gjennemsnit at være lidt lavere paa Frogner- 

 sæter end i Christiania om Vinteren. 



Om Vaaren ere Forholdene i Begyndelsen lig dem om Vinte- 

 ren. Naar Sneen er forsvundet fra Christianiadalen og Isen fra 

 Fjorden, ligger Sneen endnu i Skoven omkring Frognersæter og 

 nedtrykker Temperaturen ved sin Smeltning. Temperaturaftagelsen 

 med Højden tiltager. I Slutningen af Vaaren bliver Luften meget 

 tør paa samme Tid som Vindstyrken voxer. I Maj har den relative 

 Fugtighed sit Minimum, Nedbørens Hyppighed er ogsaa mindst, og 



