86 



samt hyppigere Nedbør. Disse Vinde udgjøre den vestlige Side af 

 barometriske Depressionscentra, mod hvilke især Nordvesten styrter 

 sig med stor Hastighed og bringer Barometret til at stige raskt, 

 idet den udfylder Depressionens Luftfortynding. 



Barometret falder ved de Vinde, som komme fra Stregerne 

 mellem Øst og Sydvest, især ved SSO. Disse Vinde udmerke sig 

 ved, at de have en høj Temperatur og en betydelig Hastighed, samt 

 for Sydostens Vedkommende tillige et større Skydække og rigeli- 

 gere Nedbør. 



Tobiesens Observationer fra Novaja Semlja bekræfte saaledes 

 de Anskuelser om Aarsagerne til Barometrets Forandringer, som 

 jeg tidligere har fremsat i mit „ Storm- Atlas" og i min Bog „Om 

 Vind og Vejr". 



I Petermann's „Geographische Mittheilungen" for 1872, 5te 

 Hefte Pag. 187 og følgende findes meddelt Vind- og Vejr-Iagtta- 

 gelser fra Barents's Overvintring paa Østsiden af Novaja Semlja 

 under 76 Graders nordlig Bredde, altsaa næsten paa samme Bredde 

 som Tobiesens. For Maanederne September til Maj 1596—97 har 

 jeg af disse Observationer beregnet følgende Vindroser: 



N. NO. 0. SO. S. SV. V. NV. 

 Vindenes Hyppighed 12.0 16.8 16.4 8.0 3.9 11.0 17.7 14.2 

 Stormenes „ 14.8 10.2 4.0 2.3 17.0 19.3 14.2 18.2. 



Paa Østsiden af Novaja Semlja vare altsaa de vestlige og de 

 nordostlige Vinde de hyppigste, medens de sydlige vare de sjeld- 

 neste. Af Storme kom de fleste fra Sydvest, men næsten ligesaa- 

 mange fra Nordvest, medens Storme fra Sydost vare sjeldne. Der 

 er saaledes flere betydelige Uligheder mellem begge Sider af No- 

 vaja Semlja i Vindenes Forhold, forsaavidt man efter en Vinters 

 Observationer i forskjellige Aar kan dømme. 



