93 



Nedbør-Sandsyiilighed. 





Stille. 



N. 



NO. 







SO. 





SV. 



v. 



NV. 



Vinter .. . . 



0.50 



0.34 



0.43 



0.42 



0.23 



0.28 



0.32 



0.50 



0.36 



Vaar .... 



0.15 



0.19 



0.27 



0.33 



0.50 



0.25 



0.50 



0.36 



0.33 



Sommer . . 



A A X 



0.00 



0.00 



0.16 



0.11 



0.05 



0.04" 



u.uu 



U.UU 



u.uu 



Høst . . . . 



A AA 



0.00 



0.24 



27 



0.26 



0.34 



0:44 





r» 1 ^ 

 u. 1 



p 



n on 







Taage-Sandsynlighed. 









Vinter . . . 



0.00 



0.09 



0.09 



0.03 



0.11 



0.30 



0.33 



10 



0.00 



Vaar . . . . 



0.07 



0.06 



0.13 



0.07 



0.15 



0.18 



25 



0.26 



0.08 



Sommer . . 



0.32 



0.24 



0.20 



0.50 



20 



1 0.24 



0.76 



0.62 



0.13 



Høst. . . . 



0.20 



0.40 



0.31 



0.26 



0.30 



0.25 



0.24 



0.18 



0.15 



Paa Bjørneøen er hele Aaret igjennem Sbydæhket temmelig 

 stort (i Middel over 8) og Antallet af klare Dage lidet. Nedbør 

 falder meget hyppigt, især som Sne. Taage er meget hyppig især 

 fra Slutningen af Sommeren til Aarets Udgang. Hagel er yderst 

 sjelden. 



Om Vinteren og Vaaren ere de nordostlige Vinde alde- 

 les fremherskende, de sydlige -og vestlige ere sjeldne. Om 

 Sommeren er der næsten Ligevægt i de forskjellige Vindes Hyp- 

 pighed, dog have de nordvestlige og nordlige en Overvægt. Om 

 Høsten ere de nordlige Vinde fremherskende, dernæst de sydlige, 

 medens de ost-syd-ostlige og vest-syd-vestlige ere sjeldnest. 



Vindroserne for Temperaturen for Aarstiderne udvise en sær- 

 deles regelmæssig Gang. De sydvestlige^ Vinde ere de varmeste 

 om Vinteren, Vaaren og Sommeren, de sydlige om Høsten. De 

 koldeste Vinde ere Vinter og Vaar de nordlige, Sommeren de nord- 

 ostlige, Høsten de nord-nord-ostlige. Den følgende Tabel viser 

 Forholdet i de forskjellige Maaneder og Aarstider. 



