183 



Blokkene tiltog i et stærkt Forhold opover mod Isbaandene, hvis 

 nederste Bræm steg ned til ca. 1300' ove^ Havfladen. 



Raipas-Gruppens stærkt pressede og foldede Lagmasser op- 

 træde i Profilets Retningslinje paa Fastlandet langs Vargsundets 

 østlige Side og udbrede sig herfra indover mod Øst langs Ripper- 

 fjordens ytre (sydvestlige) Side indtil lidt indenfor dennes Bund. 



Raipas-Gruppen bygges her af dels grønne, dels sorte Skiferlag 

 (Lerskifer) — mellern de sidste paa sine Steder ogsaa Alunskifer. 

 De for Gruppen saa betegnende Indlejninger af en finkornig graalig 

 eller gulagtig-hvid Magnesia-Kalksten ere ogsaa hyppig at paavise 

 inden dette Strøg. Navnlig optræder den rigt udviklet langs Kval- 

 sund, 1 hvor den kan optræde i Lejer af henimod 100. Fods Mæg- 

 tighed. Mod den indre Del af Ripperfjord optræder i de øvre Par- 

 tier en sandstenagtig Dannelse, som maaske er at indordne under 

 denne Gruppe. I modsat Tilfælde maatte den blive at knytte til 

 den følgende Gruppe. Den svage Faldvinkel eller svævende Lag- 

 stilling, hvorunder disse sandstenagtige Skiferdannelser her optræde, 

 antagentlig i Overlejningsforhold til Raipasafdelingens mere stejlt 

 staaende Lag, kunde nok pege hen til, at den sidste Forudsætning 

 var ligesaa rimelig, trods det at disse Partier her ligge udskilte 

 fra Gaisa-Gruppens egentlige Omraade. Paa Profilet have disse i 

 det Hele underordnede Partier ikke erholdt nogen særskilt Beteg- 

 nelse og ere ogsaa helt og holdent slaaede ind under Raipas. 



Det sk J forøvrigt tilføjes, at Raipas-Gruppen mod Nord afslut- 

 tes her ved Ripp erfj orden. I Strækningen fra Ripperfjorden nord- 

 over til Magerø-Sundet vil der — efter hvad der er iagttaget — 

 ikke være at paavise Lagrækker, der ere at indordne under Raipas. 



Raipas-Gruppens stærkt foldede Lagmasser afløses lidt inden- 

 for Ripperfjordbunden af Gaisa-Gruppen. Denne bygges af vex- 

 lende Lagrækker af en graaligsort til sort i Dagfladen ofte stærkt 

 rustfarvet Lerskifer, sandstenagtig Kvartsit og en i Regelen tem- 

 melig mild Glimmerskifer. I Regelen vil dog Lerskiferen findes 

 underst, Glimmerskiferen, som her danner Afdelingens mest frem- 

 trædende Led, derimod øverst. Lagstillingen er i Regelen svævende. 



1 Det skal bemærkes, at Kvalsund og Samraelsund paa Haffners Kart over Fin- 

 marken ere forvexlede. 



