184 



Gaisa-Systemet inddeles af Dahll i en ældre og en yngre Afde- 

 ling. De her omhandlede Lagrækker tilhøre den ældre Afdeling. 



Fra Profilets Retningslinje udbreder Gaisa-Gruppen sig over 

 Porsanger-Halvøen nordover forbi Refsbotten, hvor den vil findes 

 afløst af Lagrækker, tilhørende Grundfj eldets tvende Afdelinger. 

 Herfra op over til Havøsundet er Grundfjeldet eneraadende. 



Efter Profilet vil følgende Massiver findes brydende frem: 



1) Granit bryder langs Vestsiden af Seiland paa sine Steder frem 

 mellemGneislagene. Den findes imidlertid ikke opført paa Ridset. 



2) Mægtige Partier af en snart ren gabbroartet Dannelse, snart 

 en mer eller mindre dioritisk udviklet Amfibolit bryder frem 

 over Seiland og taarner sig her gjennem udbredte sammen- 

 hængende Strøg op i en Række af saadanne vilde, ofte forun- 

 derligt formede Fjeldtinder, der ere saa karakteristiske for 

 Gabbroen i Lyngen og Kvænangen. Seilands gabbroartede 

 Bjergart bryder, foruden gjennem Grundfjeldet, antagentlig og- 

 saa frem gjennem Glimmerskifergruppen — i Henhold til hvad 

 der før er paapeget fra Gyfjorddalen — og er saaledes tako- 

 nisk eller post-takonisk. I Aldersforhold er den saaledes at 

 sammenstille med Gabbroen inden Tromsø Amt. Da Led, der 

 ere at sideordne med Seilands massive Bjergart, ikke vil fin- 

 des brydende frem gjennem Raipas-Gruppen, er der foreløbig 

 al Grund til at sætte dens Frembrud tidligere end Raipas, — 

 Seilands Amfibolit findes oftere indfældt med Apatit. 



3) Raipas-Gruppens Lagrækker vil hyppig findes gjennembrudt af 

 en oftest finkornig Grønstensdannelse af en berggrøn Farve — 

 paa sine Steder trædende frem i ret anseelige Masser. Da 

 den yngre Gaisa aldrig er fundet gjennemsat af disse Grøn- 

 stensdannelser, vil Aldersforholdet for disse altsaa herved finde 

 sin Grændsebestemmelse. 



4) Henimod Raipas-Gruppens Afslutning mod Øst vil paa Profilet 

 findes tegnet en Serpentindannelse. Denne stikker her frem 

 gjennem et Aasdrag af temmelig anseelig Udstrækning. Ser- 

 pentinen er her ofte asbestartet (Chrysotil). 



