234 



Saavidt vort Kjendskab til Bardehvalernes ydre Form for Tiden 

 strækker sig, synes den nærmest i denne Henseende at ligne Rør- 

 hvalen (Balænoptera musculus). Begge udmærke sig fra den lang- 

 haandede Hval (Megaptera boops) og som det synes ogsaa fra 

 Vaagehvalen (B. rostrata) ved en forholdsvis betydeligt smækrere 

 Kropsform. Sammenligner man imidlertid den her givne Afbildning 

 af Blaahvalen med den af mig tidligere leverede Afbildning afRør- 

 hvalen, 1 vil man finde, at nærværende Art dog idethele er noget 

 mere undersætsigt bygget. Dette bliver endnu tydeligere, naar 

 man betragter den af Schlegel' 2 givne Figur af et omtrent lige stort 

 Individ af Rørhvalen, der viser en endnu betydelig slankere Krops- 

 form. Om muligt endnu mere paafaldende var dette hos det i 1867 

 ved Christiania indbjærgede Exemplar, som jeg havde Anledning 

 til nærmere at undersøge, og hvoraf nogle Udmaalinger tidligere af 

 mig er givet. 3 Det maa dog bern ærkes, at dette sidste Individ ved 

 i længere Tid at have gaaet her incle i Fjorden var betydeligt af- 

 magret, medens det paa den anden Side fortjener at fremhæves, 

 at det af mig ved Lofoten undersøgte Exemplar var ganske usæd- 

 vanlig fedt, forholdsvis betydeligt federe end de Exemplarer af 

 Blaahvalen, jeg havde Anledning til at se ved Vadsø. 



Ligesom hos Rørhvalen, og vel overhovedet hos alle Barde- 

 hvaler, har Legemet sit største Omfang strax bag Brystfinnernes 

 Fæste. Dets Høide er her hos friskt indfangede Exemplarer om- 

 trent V 6 af Længden, hos Rørhvalen derimod betydelig mindre 

 (omtr. V 7 ). Legemet afsmalnes herfra ganske jevnt saavel fortil 

 som bagtil, saa at baade Rygliniens og Bugliniens Krumning bliver 

 meget svag, neppe mærkelig. Kun naar Kjæverne ere lukkede, 

 synes Buglinien noget mere buet, idet den fortil med en noget 

 stærkere Krumning hæver sig mod Underkjævens Spids. Den bag 

 Analaabningen liggende Del af Legemet eller Halen bliver lidt efter 

 lidt meget stærkt sammentrykt fra Siderne og viser saavel oventil 

 som nedentil en høi og skarp median Kjøl. Denne Kjøl er i Grun- 



1 Chr. Vid.-Se^k. Forhandl, f. 1865. 



■ Abhandl. aus dem Gebicte der Zoologie utid vergl. Anatomie. 

 3 Chr. Vid-Selsk. Forhandl, f. 1868. 



