283 



søgen efter saadanne Sletter, som man tydelig ser i det Tilfælde, 

 som er fremstillet Fig. 8, paa den steile^Styrtning nedenfor Hulen, 

 var forgjæves, og ser man efter i Kløften, der danner Hulens Fort- 

 sættelse, da tinder man, at de Sletter, som svarer til hverandre paa 

 begge Sider, ligger tvers over for hverandre og ikke paa skråas, 

 som Faldretningen peger, saaledes som Lagenes Krusninger i den 

 lille Kløft nedenfor. Dannelsesmaaden er altsaa ingen simpel Ud- 

 glidning. 



Det kunde maaske ved denne Leilighed, da her er Tale om 

 Jordrystelser, ikke være afveien at minde om, at Landets Hævning 

 i den nyeste geologiske Periode sandsynligvis, efter hvad Terrasser 1 

 og Strandlinier lærer os, er skeet i Ryk. Fra andre Steder hører vi 

 om, at saadan rykkevis Hævning gjerne ledsager heftige Jordskjælv; 

 der kunde saaledes kanske allerede paa Forhaand være Grund til 

 ogsaa hos os at eftersøge gamle Jordskjælvsmærker; man maatte 

 da vel ogsaa nærmest vente at finde dem netop i saadanne Ud- 

 glidninger og Kløftdannelser som de her beskrevne. Men ogsaa 

 nuomstunder indtræffer Jordskjælv, ihvorvel forholdsvis mindre be- 

 tydelige. Det mest bekjendte er vel det afProf. Kjerulf beskrevne, 

 der indtraf Natten den 9de Marts 1866; det havde sandsynligvis 

 sitCentrum i Havet lidt udenfor Kristianssund; Jorden bævede lige 

 fra Shetlandsøerne til Bottenhavet. 2 



Den Dannelsesmaade, der her er omtalt, gjældende smaa For- 

 hold bør maaske ogsaa tildels tåges med ved Betragtningen af større. 

 Det er maaske endog temmelig ahmndeligt, at Kløfter oprindelig er 

 dannede paa denne Maade ved Sprækker, der reves op under Jord- 

 skjælv, uden at Kløfterne dog selv er Spalter i den Betydning, at de- 

 res nuværende Sider har været klappede sammen den ene mod den 

 anden. At denne Dannelsesmaade imidlertid ikke før har tiltrukket sig 

 synderlig Opmærksomhed, kommer kanske kun af, at den vel blot 

 i meget faa Tilfælde frembyder sig i saapas klare Træk som her, 

 hvor Dannelsen sandsynligvis skriver sig fra en ny Tid. og hvor 



1 Fra selve den omtalte Afsats paa Fjeldsiden ser man en Række vakkre smaa 

 Terasser lignende Trappetrin langs den lille Elv, der rinder forbi Hermansværk. 



2 Forhandlinger i Videnskabs-Selskabet i Christiania. Aar 1866. Side 157. 



