86 



senere Indskud, i Capp. 15- 19. Her nævnes Thoten, Land og 

 Einabygd, det sidste i den senere Form æynbygd, der ogsaa ellers 

 kan paavises fra 14de Aarh. Rigtignok kaldes Eynbygd en „æy", 

 saa at Nedtegneren ikke kan selv have opholdt sig saa langt nord 

 paa Oplandene; men dette stemmer med, at de Sagn, han nævner, 

 nærmest hører hjemme i Viken (Nerid 2 i Grenland, Gandalv i Ran- 

 rike), og at han netop om Smaalenene lægger en overraskende 

 Lokalkundskab for Dagen. I Gap. 19 forlener Harald sin Frænde 

 Gudorm med „det Rige, som Skjold havde raadet for og da kald- 

 tes 06 in ss air", og „denVig, som kaldtes Saltvik, men nu heder 

 Øysl-vé og alle de Strande, som kaldtes Saltviksstrande", og denne 

 Forlening strakte sig „øster til Svinesund". Ved OMnssalr for- 

 staaes aabenbart ikke alene det senere Odinsey (Onsø), men hele 

 Distriktet mellem Glommen og Mossedal indtil Oslosyssels Græn- 

 ser, siden K. Skjold nævnes, der jo havde sit Sæde paa Varna; 

 naar derhos Forleningen østover strakte sig til Svinesund, beteg- 

 nes ved denne Kystbeskrivelse altsaa hele det Distrikt, som i den 

 senere Jurisdiktion kaldes „Borgesyssel". Forf. har følt Nødven- 

 digheden af ikke at indføre det mere moderne Sysselnavn og har 

 forsøgt at klare sig ved at nævne enkelte Stedsnavne og at betegne 

 Endepunkterne i Vest og Øst. Omtalen af det ganske ubetydelige 

 Saltvik og dettes nyere Navn Øyslvé gjør det utvivlsomt, at 

 Forf. hører hjemme i Smaalenene og da specielt i Onsø. Stiller 

 man dette sammen med, at Haandskriftet netop er i en viksk Dia- 

 lekt fra 14de Aarh., taler i Grunden alt for, at disse Indskud 

 først er indførte i Fagrskinna ved dettes Skriver, en Vikværing fra 

 Iste Halvdel af 14de Aarhundrede. En anden Betragtning vil styrke 



1 i Øynnebygdo, D. N. IV, No. 561, fra Aar 1389. 



2 Formen Neridr er mærkelig, fordi den utvivlsomt er den almindelige norske 

 Form, der forekommer i Diplomer fra Skecnskanten i 13de og 14de Aarh. (se 

 Munch a 343), medens Islændingerne kalder ham enten Nereidr (Hskr, 

 238 18 , Sturla i Ldnbok Side 31 7 u ) eller Neri (Gautrekssaga). Fagrsk. kalder 

 ham ellers her Nerior hinn raft sp ake, Snorre og Sturla hinn ga ml i, Me- 

 laboken endog hinn gam li ok sink i. 



