9b 



denfjeldske Ledingstropper, af hvilke mange da vedgik Slægtskab 

 med hende 1 ; ogsaa en Broder af hende, Nikolas sultan, nævnes 

 blandt Birkebejnerne i 1184 og 1188. 2 



Som det vil sees af disse Stamtavler, har altsaa ved Aarene 

 1225—30 en Række store Gaarde paa Søndmøre, vistnok den bed- 

 ste Del af Fylket, været i Giskemændenes og et Par andre besvo- 

 gre le Ætters Besiddelse, et Resultat, som ganske stemmer med 

 de senere Oplysninger, vi har om Giskegodset; i en langt senere 

 Opregning (fra 1582) findes ialfald nogle af de Giske-ætten med 

 Gud rift tilfaldne Gaarde nævnt nemlig Tofjord og Tjærøen 3 , og som 

 rimeligt flere Gaarde. der ved 12:25 hørte til de beslægtede Ætter, 

 (Hundevig, Romestrand, Gieffenæs (?), Velle) senere optagne i Gi- 

 skegodset. Men i- alle Til fæl de bliver det af stor Interesse, at det 

 herigjennem kan slaaes fast, at allerede i den tidligere Middelal- 

 der Jordegodset paa Søndmøre var samlet i faa og fornemme Slæg- 

 ters Besiddelse. Borgerkrigene og den sociale Revolution under 

 K. Sverre synes ogsaa at have virket til Ejendommenes Koncen- 

 trering; vi ser tydeligt, at netop ved Aarhundredets Skifte sam- 

 ledes Ejendommene paa færre og færre Hænder, tildels Kvinder, 

 med hvem de gik over i andre Ætter, og ialfald nogle af disses 

 Bejlere (f. Ex. Hallvard i Lid) synes at have hørt til de nye Æt- 

 ter, som kom op med Birkebejnerne. 



Hvad der allerede af selve Arnmødlingetallet kunde sluttes, 

 at det er redigeret med tydeligt Henblik paa Giske-ætten, bliver 

 ganske sikkert, naar man i Haandskriftet indføjer disse Søndmørs- 

 ætter, der, efter hvad før er vist, alle mer eller mindre er knyt- 

 tede til Arnunge-ætten. Alt, hvor der om dem er samlet, maa 

 være nedskrevet paa Søndmøre og med godt Kjendskab til Lokal- 

 forholdene. Men netop derved vinder Slægttavlerne i Paalidelighed 

 — om end de ældre Led er mindre sikre 4 — , og man tør nu anse 



1 Sverressaga (Ungers Udg.) Side 138. 



2 Svcrressaga S. 102. 113 — 14. Skulde Tilnavnet „sultan w hænge sammen med 

 Stedsnavnet Sult? 



3 Norske Rigsregistranter II. S. 454. 



4 Eilifs, Ljots og Ragnvalds Jarletitel har vel ikke bedre Hjemmel end Arnmods, 



