48 



SIGVAEDT THOEKELSON. 



[No. 2. 



sandsynlig. Hvorvidt en yderligere forminskelse, f. ex. til fa 

 eller videre, kunde holde sig konstant, er mig meget tvilsomt. 

 Ved nye modifikationer af methoden tror jeg nok, det kunde opnåes 

 — muligens. Disse tænkte modifikationer og deres mulige re- 

 sultater må bestemt fastholdes som tvilsomme hypotheser og der- 

 for bestemt skilles fra de ved mine forseg vundne resultater, 

 som udsiger, at under de forsøgsomstændigheder bevirker udenad- 



læren efter ca. 600 gjentagelser en forminskelse af fra ca. fa 



(ved forseg med færdighed) el. fa til ca. fa å fa. Forholdet 

 mellem forskjelsfølsomhedens exponent ved forsøg med blot fær- 

 dighed og ved forsøg med færdighed -f- udenadlæren er altså 

 som fa : fa = 20 : 14 = 10 : 7. Men de ovenfor antydede hypo- 

 theser, forandringer i methode, anordning etc. skal pege på, at 

 endnu er ikke undersøgelsen over dette punkt afsluttet; her 

 kræves tvertimod grundige, vidtløftige og omhyggelige under- 

 søgelser til fuld besvarelse af dette spørgsmål, som mine experi- 

 menter for en del har belyst, og til hvis løsning de har angivet 

 veien. En sådan påvisning af udenadlærens (ligesom af færdig- 

 hedens) indfly deise kunde have adskillig betydniDg både som 

 empirisk fremstilling af øvelsens virkemåde og fremadskriden og 

 tillige som middel til at trænge ind i øvelsens væsen, forfølge 

 dens opståen og udvikling og således danne ét af de nødven- 

 dige grundlag for en solid øvelsens teori.| 



VII. Forsøg fra vårsemestret 1884 med it© ve de Wrn. 



Med hensyn til anordningen af experimenterne med børn, 

 disses antal, alder etc. har jeg foreløbig følg. at bemærke. Alle 

 var piger. Forsåvidt der altsaa i henseende til tidssansen skulde 

 være nogen psychisk forskjel mellem piger og gutter, gjælder 

 disse resultater ikke gutterne. For det første er der rent teo- 

 retisk liden grund til at antage videre stor forskjel ialfald, og 

 dernæst har jeg for voxne i mine forsøg konstateret, at der for 

 herrer og damer ingen konstant forskjel gjør sig gjældende i så 

 henseende. De bedømmer omtrent lige skarpt og er lige udhol- 



